Mimiestal öfver Professor Hugo Gi/hlrn. 19 



Såsom vetenskaplig författare var (Iyldén synnerligen produktiv. Den här 

 vidfogade förteckningen öfver han« utgifna skrifter upptager icke mindre än 

 omkring 250 särskilda afhandlingar, af hvilka många af betydande omfattning. 

 Hans verksamhet var derjämte ytterst mångsidig. 1 omvexlingen af tanke- 

 föremål fann han den rekreation, som andra söka i hvila från arbetet. Utom 

 med sitt egentliga fack, den celesta mekaniken, har han sysselsatt sig med 

 undersökningar öfver särskilda prolilem rörande rotationen och i sammanhang 

 dermed äfven med en teori för förklarande af do variabla stjärnoi'nas vexlande 

 ljusstyrka; >'idare med frågor beträffande tixstjärnornas egenrörelser och paral- 

 laxer, med teorin för refraktionen, med ljusets absorption i atmosfären, frågan 

 om ljusvidden hos fyrar m. m. och öfverallt lämnat bidrag af vigt och stort 

 intresse. Särskildt lockade honom rotationsproblemet och har han genom dess 

 behandhng bl. a. gifvit en förklaring af de geologiska glacialperiodcrna samt 

 påvisat sannolikheten af föränderlighet hos orters latitud och longitud. Hans 

 förklaring af särskilda fenomen hos de variabla stjärnorna går likaså, anslu- 

 tande sig till en hypotes af Zöllner, ut från en rotation kring en axel, som 

 icke sammanfaller med någon af hufvudtröghetsaxlarna. Derjämte har Gyldén 

 ganska mycket dels själf observerat, dels anordnat af hans assistenter utförda 

 observationsserier. Det måste dock medges, att han vid valet af observations- 

 metoder icke alltid var lika lycklig, som i sina teoretiska undersökningar. 

 Särskildt voro hans parallaxbestämningar genom passageobservationer med re- 

 fraktor icke egnade att gifva resultat, som motsvarade den derpå nedlagda 

 mödan. Större och bestående betydelse hafva deremot iakttagelserna vid meri- 

 diancirkeln. 



Äfven såsom läroboksförfattare har CIvldén verkat genom en äfven till 

 tyskan öfverflyttad framställning af astronomins grunder. 



Hemligheten af Gyldéns verkligen häpnadsväckande produktivitet var hans 

 fenomenala arbetsförmåga. Sällan släcktes hans arbetslampa förrän kl. 2 tiden 

 på morgonen och efter få timmars sömn var han åtei- redo att börja arbetet 

 kl. 8 till 9 på moi'gonen. Under den tid, jag tillbragte på Stockholms Obser- 

 vatorium, arbetade vi med samma instrument. Dervid var arbetsordningen den, 

 att Ctyldén observerade till kl. 11 tiden på qvällen, derefter disponerade jag 

 instrumentet från kl. 11 — 2 och då hade jag order att, när jag slutat, knacka 

 på hans dörr. Väl kunde han då ibland se något burrig ut med sömnen i 

 ögonen; men vanligen var han klarvaken. I alla fall var han redo, att ännu 

 för par, tre timmar fortsätta sina observationer. Och om morgonen, när den 

 unge yrkesljrodern ännu vid 9 tiden låg och drog sig och sökte återvinna 



