dens Organismer iudtil nærværende Stund have dpsaihlet, 

 Ilden selv i væsentlig Mon at blive fattigere derpaa. Men 

 hermed var man dog egentlig ikke kommet saa langt, som 

 man paa Forhaand kunde tro^ tlii Kvælstoffet udniærker sig 

 som bekjendt ved en bøi Grad af „Trægbed" til at indgaa 

 Forbindelser med andre Stoffer, og det blev derfor ikke saa 

 let at forklare sig, hvorledes det fra sin chtniisk frie Tilstand 

 i Luften var koran: et over i den chemisk bundne Tilstand i 

 Jordsmonet og i Organismerne. Navnlig viste det sig snart, 

 at om det end maaske ikke var nogen absolut Umulighed for 

 Planterne at tilegne sig Luftens frie Kvælstof, saa maatte 

 denne Tilegnelse dog i hvert Fald kun gaa for sig efter en 

 meget indskrænket Maalestok og ingenlunde være tilstræk- 

 kelig til at forklare Oprindelsen af den væsentligste Del af 

 det i Planteverdenen ophobede Kvælstof, og da Boussingault 

 ved en Kække omhyggeligt udførte Forsøg havde vist, at 

 Planter, der fra Frø af havde udviklet sig i et kunstigt kvæl- 

 stoffrit Jordsmon og en for Ammoniak og andre Kvæistoffbr- 

 bindelser fri Atmosphære og vare våndede med destiileret 

 Vand, ikke indeholdt mere Kvælstof end Frøet havde inde- 

 holdt, saa blev der den største Sandsynlighed for at Plan- 

 terne aldeles ikke ere istand til at benj^tte selve Kvælstof- 

 gasen til Dannelsen af sine kvælstofholdige Forbindelser. 

 Planterne kunde saaledes hellerikke have tjent som Midlere 

 mellem Atmosphærens frie Kvælstof og Jordsmonet og om 

 det end var tænkeligt, at de op^inuldrede Mineralstoffer un- 

 der særegne Omstændigheder kunde udøve en saadan Ind- 

 virkning paa det frie Kvælstof, at uorganiske Kvælstoftbrbin- 

 delser (navnlig med Surstof), egnede til Næring for Planterne, 

 opkom i Jordsmonet, saa var der dog hellerikke nogen Rime. 

 lighed for, at dette foregik i en saa stor Udstrækning, at 

 Planteverdenen herigjennem kunde antages at faa sit Kvæl- 

 stofbehov tilfredsstiilet. 



Man maatte derfor nødvendigvis komme til at opkaste 

 Spørgsmaalet om ikke Atmosphæren foruden det deri som 

 Hovedindholdsdel forekommende frie Kvælstof ogsaa inde- 

 holdt saadanne chemiske Forbindelser af dette Grundemne 

 og i saadanne Mængder, at Jordsmonets og Organisraernes 

 Kvælstofholdighed derved kunde forklares. 



Allerede Scheele havde lagt Mærke til, at der omkring 

 Proppen i Flasker med Saltsyre, som længere Tid henstode, 



