43 



Rigsgræiidsen, men trækker sig herfra tilbage mod Fjordlinien, 

 idet den liæver sig høit over Golda Jaurs og Kilpi Jaurs 

 dybe Indsænkniug. Imellem denne Indsænkning og Fjorden 

 ligger Glimmerskifergruppens Fjeldmasse som en niægtig Mnr- 

 vold af mellem 2000 og 2500 F ods Høide og en 2 å 3 Miles 

 Bredde, hyppig gjennemskaaret af Fjeldskar. Fjeldmassen 

 faar herved oftere et vildt og sønderrevet Udseende, spidse 

 Tinder eller kegledannede Kupper stikke hyppigen frem. 

 Navnlig er Kitdalens Fjeldmasse i høi Grad gjennemskaaret. 

 Østenfor denne Murvold, der her ender i Parastinderne, Store 

 Markus, Gouda Varre og Rippo Varre, udbreder sig et vidt- 

 strakt boJgeformigt Høiland, der fortsætter over liigsgrændsen 

 over svensk og finlandsk Lapmarken. Ved Ptigsgrændsen kan 

 denne Høislettes Middelhøide ansættes til 1500 Fod eller lidt 

 derover, og hæver sig herfra langsomt i nogle faa Hundrede 

 Fods Stigning opimod Murvoldens østlige Afsatser. Denne 

 indre Høislette danner her et stort Bækken, i hvis Band 

 ligger Fjeldvandene Golda Jaur paa norsk Side og Kilpis 

 Jaur paa svensk og finlandsk Side. Golda Janr, der udbreder 

 sig lige ved Rigsgrændsen i en Høide af 1040 Fod over Hav- 

 fladen, har paa den ene Side Afløb til det 10 å 20 Fod 

 dybere liggende Kilpis Jaur og paa den anden Side gjennem 

 Storfjordelven, der gjennembryder den udenfor liggende Mur- 

 vold, Udløb til Storfjorden. Her har man saaledes helt fra 

 den botniske Bugt og til Storfjordbotten tværsover den skan- 

 dinaviske Halvø et sammenhængende Bailte, der intetsteds 

 hæver sig over Birkegrændsen. Kilpis Jaur og Golda, der 

 danner Bæltets Kulminatiouspunkt, er omgivet af ret frodige 

 Birkeskoge. 1 en Indsænkning i den ydre Murvold i sam- 

 mes østlige Skraaning ligger Fjeldvandet Gouda Jaur i en 

 Høide af 1770 Fod over Havfladen og omtrent njidtveis mellem 

 Fjorden og Rigsgrændsen. Gouda har intet Afløb mod Vest, 

 men derimod mod Øst gjennem Gouda Elv, der gjennem 

 Gouda Elv strømmer ned til Goldas Indsænkning, nien for- 

 ener sig her gjennem en stor Bøining med Storfjordelven et 

 Stykke nedenfor dennes Udløb fra Golda. 



Disse her omhandlede Bygningsforholde ville give ret 

 vigtige Bidrag til Besvarelsen af det omtvistede Spørgsmaal 

 om Kjølen som en udpræget Fjeldkjæde mellem Norge og 

 Sverige. Jeg skal her dog ikke forsøge at gaa nærmere ind 

 l)aa Spørgsmaalets Besvarelse, men skal senere, naar Detail- 



