46 



Nede imod Golda Vand fra Aasskraaningenic paa ostre 

 Side af samme er følgende Rits hentet. Profil Fig 1. 



Fig. 1. a^ grønne Lerglimmersldfere. Strøg — 



V. Fald 15 å 20" N. 

 b) Lag af Magnisia-Kaik — tæt, gulagtig 

 -r c^ livid. Bruddet fra splitrigt til niiisligt. 



N c) Golda-Sj^steirets grønne kvarsitiske 

 Skifer. 

 Golda Vane. Golda Varre — de samme kvartsitiske Lag, — Faldet 



som det synes S. Under F^jeldet hyppige Blokke af Mag- 

 nesia-Kalk. 



Paa Høisletten over Golda Varre ud mod Gouda Varre 

 optræder de samme kvartsitiske Lag. Strøg 70 å 80 " Fald 

 svagt N. 



Fig. 2. Profil fra Golda Jaur til Goud;i Varre. 



Fig-. 3. Gouda Varre. 



3000 



2000 



1000 



1) Goldas kvartsitiske Skifer. Fald svagt N. 



2) Henimod Gouda Varre afløses den kvartsitiske Skifer 

 af brunlig Glimmerskifer. Strøg 20 ^ Fald svagt V. Kon- 

 takten mellem den kvartsitiske Skifer og Glimmerskiferen er 

 ikke umiddelbart afiæst, da Høifjeldet her ved Sammenstødet 

 er temmelig overdækket. Der, hvor Glimmerskiferen først 

 optræder, viser den en Strøgretning af 20 *^ med Fald svagt 

 NV. Skjønt Glimmerskiferen saaledes her ved Sammenstø- 

 det viser en fra Goldas kvartsitiske Skifer noget afvigende 

 Leining, ligger deri dog visselig ikke noget ligefremt Bevis 

 for at man her staar ved Grændsen af tvende forskjellige 

 Gruppelag. I ethvert Tilfælde er der intetsteds her ligefremt 

 iagttaget, at Golda-Skiferens Lag staar i et overgribende 

 Leiningsforhold til Glimmerskifergruppen og derved karak- 

 teriserer sig som yngre end denne. Og dog synes Alt at 

 henpege paa, at man her har for sig ikke alene to forskjellige 

 geologiske Gruppesystemer, men der synes ogsaa at være 

 megen Sandsynlighed for, at Golda-Systemet er yngre end 

 Glimmerskifergruppen. 



