47 



Den kvartsitiske Bjergart og Glimmerskiferen ere her 

 skarpt udsoudrede fra hinandeii. Dette angives ikke alene 

 ved Landskabets ydre Bygningsforholde, idet Glimmerskifa-en 

 nctop skyder frem der, hvor Murvolden hæver sig op fra 

 IndUmdets lavere liggende Høislette, men ogsaa ved de vege- 

 tative Forholde inden hver af disse store Gruppers Oraraade. 

 Den kvartsitiske Skifer, der kuns vanskelig forvitrer, stikker 

 hvPPigen frem i Dagen over Høisletten og tilhyder kun 

 spaiom Anledning til Udvikling af Planteliv. Høisletten er 

 samledes oftest enten ganske nøgen eller alene bedækket med 

 et tyndt Moslag. Helt anderledes er Forholdet i Glimmer- 

 skiferfjeldets Skraauiiiger mod det indre Høiland. Fjeld- 

 siderne ere her dækkede med forholds\is rigt Jordsmon og 

 et friskt Grønsvær afbrvder den graa, nøgne Ensformighed, 

 de- er Høislettens Særkjende. Saa skarpt er Forskjellen 

 udpræset. at man ogsaa herigjennem i lang Afstand og over 

 store Vidder med Bestemthed kan paapege Grændsen. Hertil 

 komnier endvideve, at man i det øieblik, man fra den kvart- 

 sitiske Skifer er naaet frem til Glimmerskiferen, ogsaa der- 

 med ganske har forladt Høislettens Skiferdannelse. Intetsteds 

 inden den egenthge Glimmerskifergruppe vil man støde paa 

 Icvartsitiske Lag, der i fjerneste Maade vil minde om eller 

 være at sætte i Klasse med Indlandets Skifer. I Murvoldens 

 Glimmerskifer er Feltspathen ganske trængt tilside, og Kvarts- 

 lagene, som der optræde, dannes af ren, splitrig Kvarts Og 

 omvendt om man fra Glimmerskiferen skrider mod Øst hen- 

 over Indlandets Skiferlag, vil man heller ikke her nogetsteds 

 støde paa den karakteristiske Glimmerskifer. Vistnok kan 

 man træffe paa Lag, der ved sin større eller mindre Rigdom 

 paa Glimmer ved første Øiekast kunde synes at staa Glim- 

 merskiferen nær. men man vil dog altid i Stenen gjenfinde 

 den for Indlandets kvartsitiske Skifer saa betegnende Feltspath. 

 Maguesiakalkstenen,— denne bruser først for Syre i 

 pulveriseret Tilstand- der er paavist flere Steder inden 

 Indlandets Skifergruppc, er eiendommelig for denne, men er 

 derimod aldrig fundet inden den egentlige Skifergruppc I a. 

 Oo- paa den anden Side ere de for Gruppen 2 a. saa beteg- 

 nc^ndc og i samr.e sna hyppig optrædende Lag af den groy^ 

 kornigc graalighvide Kalksten aldrig paavist inden Indlandets 



Skifergruppe. x i ^ + 



I saa Henseende synes saaledes Alt at tale tor, at 





