48 



man lier i Vii-keliglieden har tvende ikke alene i petrografisk, 

 men og i geologisk Henseende forskjellige Hovedgrupper, 

 nemlig Glimmerskifergruppen 2 a. og Golda-Systcmet. 



Vanskeligere bliver det vel her at aigjøre Spørgsmaalet 

 om disse Gruppers gjensidige Aldersforhold. Der er allerede 

 ovenfor fremhævet, at detre ingenlunde klart er at aflæse ved 

 Grændsen mellem begge Grupper. I Profilet Fig. 2 er For- 

 holdet ved Gruppernes Sanimenstød angivet mere efter sand- 

 synlige Forudsætninger end efier en klar og direkte Aflæs- 

 ning. Da Glimmerskifergruppen inden Tromsø Amt er op- 

 gaaet gjennera store samnienhængende Vidder og den overalt 

 træder frem som en Afd eling med de første eller ældstc 

 Kalkstensindleininger, vil man vei allerede paa Forhaand 

 derved ledes til at sætte Golda-Gruppen med sine Indleininger 

 af den tætte Magnesiakalksten som en yngre Dannelse. Til 

 mere afgjørende at besvare Spørgsmaalet fattes imidlertid her 

 de nødvendige Materialier, Den endelige Besvarelse maa derfor 

 henskydes til længere frem i Afhaudlingen, hvor der vil blive 

 Anledning til at fremlægge mere bestemte lagttagelser fra 

 andre Punkter inden de Strøg, der her ville blive omhandlede. 



2. Laadskabet meliem Skibottenelv og Kaafjordelv i Lyngen. 



Den af Glimmerskifer hyggede Murvold fortsætter 

 udover paa nordre Side af Skibottendal, følger fremdeles 

 Fjordlinien, indtil den gjennemskjæres af den i østvestlig 

 Retning indstikkende Kaafjord. Breden af Murvolden, der 

 paa nordre Side af Skibottenelven er indsnævret til noget 

 over l^Mil, bliver, eftersom man naar længer og længer mod 

 Nord, alt bredere og bredere, indtil den henimod Kaafjorddal 

 udvider sig helt op til Grændsen mellem Norge og finlandsk 

 Lapmark. Fra det Indre af Storfjorddalen nedover til Bun- 

 den af Lyngenfjord og derfra udover til Kaafjorddal danner 

 Murvolden saaledes paa det Nærmeste en stor Halvcirkel, 

 der omcirkler den indenfor liggende lavere Høislette. Naar 

 undtages den dybt indstikkende Manddal samt den kortere 

 — omtrent 1 Mil lange — Skardal er Murvolden mellem Ski- 

 botten og Kaafjorddal kun lidet sønderrevet og danner 

 navnlig langs Kaafjorddal en samnienhængende Høislette med 

 en Middelhøidv? af 2500 Fod — eller endog noget derover — 

 over Havfladen. Her, hvor Middelhøiden er størst og Høislette- 

 karakteren mest udpræget, ere Dalsiderne fra Høifjeldet ofte 



