49 



sangofltsoin lodrettc til] dybt ned i Dalene. Her kan man 

 oftere følge Elvene i Strækninger paa over 1 Mils Længde, 

 udeu at det ])aa hele denne Strækning kan være nniligt at 

 o})dage en Liiiie, ad hvilken man skulde kunne naa op til 

 Høifjeldet. Dette gjælder da navnlig Manddal, Skardal og 

 Kaafjorddal. I Skibottcnelvens Dalføre er derimod Forholdet 

 i saa Henseende helt anderledes. Denne Dal er — navnlig i 

 dens nedre Løb — temmelig bred, og Tjeldet stiger som oftest 

 op med langsom Skraaning. 



De ior Glimmerskiferfeltet betegnende Kalkstensindlei- 

 ninger optræde i det her omhandlede Landskab paa flere 

 Steder saavel i de dybere som i de øverst liggende Lag. 

 I Skraaningerne mod Skibottendal under Foden af Fjeldmassen 

 Agipa findes saaledes hyppige Indleininger af Kalksten — La- 

 gene her saagodtsem horizontale — - og langs Kavelelvens 

 nedre Løb ere Kalkstenslagene saa mægtige, at Elven paa et 

 længere Stykke har ban -t sig Vei gjennem en lukket Rende 

 i Kalken. Paa selve Høifjeldet er Kalksten fundet mellem 

 Skardal og Manddal i tenanelig anseelige Masser. 



Hvad Strøgrctningei inden Glimmerskiferfeltet angaar, 



saa er denne hyppigst nore, — sydlig med vestligt eller nord- 



vestligt Fald. Dog er ogs la andre Fald og Strøgretninger 



saa hyppig iagttagne, at d.^t neppe i saa Henseende vil lade 



sig gjøre at opstille nogea mere almindelig Regel. Faldvin- 



kelen er ofte svag v^g Lagstillingen nærmer sig ikke saa 



: sjeldent det Horizontale. Forholdet er her saaledes temmelig 



: forskjelligt fra det, der er raadende paa den anden Side af 



Lyngenfjord, hvor Gruppens Lag altid skyder med et bestemt 



vestligt Fald iiid under Lyngens mægtige Gabbrofelt. 



Følgende Detail Lagttagelser hidsæ.ttes her: 



Opigjennem Skibottendalen srlkker Glimmerskifercn skiboiiendal. 

 — paa sine Steder med Kalkstensindleininger — h3'ppigen 

 frem i Dalbunden. Faldet er i Regi-len svagt. Giimmer- 

 skiferen gjennemsættes her paa lle?'e Steder af diorititkc 

 Masser — saaledes en Fjerdiugvei nedenfor Lule Sæterplads, 

 hvor en saadan dioritisk Masse af flere Hundrede Alens 

 Længdeudstrækning overskjærer Dalveicn. I Dalbunden ovenfor 

 Lule gncisartede Lag, Strøg 0— V., Fald N. Lidt længere 

 frem Glimmerskifer med Kvartsleier. Lagene hoiede med 

 sydligt eller nordligt Fald, Strøgretningeu 0— V. Igjennom 

 en Linie fra Lu!e Sæterplads op over ti' Favres Fjeld overalt 



