62 



Njalladal. 

 Killadal 



— forøvrigt et godt Stykke til Høire fra Graniteiis Frembrud 

 i Dagen — er Lagstillingen i liøi Grad forvreden. Det ver- 

 tikale Snit i P'ig. 10 giver et natutro Billede af Forholdet i en 

 Fjeldknaus,der liæver sig paa nordre Side af Skaret. 



F^S- ^^- /X^^%^^^:=^^^ C^^^^^ Grnnden til 



saadanne 

 selsomme 

 Forvridnin- 

 'ger vil visselig 

 være en van- 

 skelig Sag med de Forudsætninger for Øie, som Videnskaben 

 paa sit nuværende Standpunkt har at raade over. 



Nedover Njalladal og opigjennem Killadal er Fjeld, 

 massen overalt den karakteristiske mere kvartsfattige Glim- 

 merskifer med brunlig til storbladig Glimmer. Strøget overalt 

 N-S., Fald V. Den samme Bjergart bygger Afsatserne til 

 Ruisuiidsdal. begge Sider af Eotsundsdalens øvre Del. Strøgretningen ei- 

 fremdeles N — S. Faldfoi holdene fortjene her forøvrigt en 

 nærmere Omtale. Paa lange Strækninger fra Rotsundselvens 

 Udspring og nedover, hvor Dalen er ganske snæver og Dal- 

 bunden har en Middelhøide af omtrent 900 Fod over Hav- 

 fladen, har Lagene paa østre Side af Elven et regelmæssigt 

 østligt, paa vestre Side derimod et ligesaa regelmæssigt vest- 

 ligt Fald. Her synes det klarligt som om en hæveude Kraft 

 har virket efter Dalretningen og i vertikal lletning brudt 

 Forbindelsen mellem de sammenhængende Lag og samtidig 

 bøiet Lagene med stadigt Fald ud til begge Sider. 



Paa vestre Side af Rotsundselv ved sammes nedre Del 

 hæver sig en Række alpedannede Tinder, der i sine ydre 

 Omrids stikker stærkt af mod Skifergruppens Bjergformer og 

 allerede i lang Frastand leder Tanken hen paa en fra denne 

 forskjellig Bjergart. Dette viser sig ogsaa at være Tilfældet. 

 Mens de nederste Skraaniiiger — fra Dalbunden opover til 

 en Høide af omtrent 1000 Fod — ere hyggede af Glimmer- 

 skifer, 'optræder i de egentlige Fjeldtinder en massiv Bjergart 

 snart som en Diorit, snart som en Diabas. 



Fig. 11, der fremstiller et Profilrits fra Rotsundselv op 

 iniod Me-Gaisi, vil nærmere belyse Forholdene her. 



