68 



staar som et Overgangsled inellem skifrig og massiv, og synes 

 oftest at staa den første nærmere end den sidste. Stenen 

 dannes af sort Hornblende som helt forlierskende Bestanddel 

 i Forbindelse med hvidlig Feltspatli og vel ogsaa Kvarts. 

 Bjergarten er i Bruddet oftest stribet, idet Feltspatlien er 

 grupperet i fine, langagtige Striber. Hornblenden optræder i 

 langstrakte, hyppigst parallel liggende Individer, — efter 

 Striberne og Lagdelingsfladerne. De hvide Striber ere ikke 

 sammenhængende, men dannes af korte, i samme rette 

 Linie liggende Traade. Stenen er rigt indvoxet med røde 

 Granater. Der kan vel paavises Partier, i hvilke Granater 

 ikke komme tilsyne, men i Regelen vil den dog findes, og 

 det som oftest saa rigt indsprængt, at den tildels kan op- 

 træde som en væsentlig Bestanddel. 



Medens Bjergarten saaledes som Regel vil findes at 

 optræde som et eiendommeligt Mellemled med en Struktur, 

 der ligger mellem den skifrige og massive, kan der inden 

 den dog ogsaa paavises Partier, i hvilke Stenen har et mid- 

 delkornig, fuldkommen dioritisk Brud. Her er intet Tegn 

 til Bestanddelenes stribevise Fordeling, Feltspathen er her 

 langt rigere tilstede, Hornblenden har en grønlig Farve, og 

 Granaterne ere ganske trængte ud af Grundmassen. Stenen 

 kan her være gjennemsat af fingertykke Aarer af Kvarts og 

 Feltspath. Disse tvende Afændringer af den amfibolitiske 

 Sten ere ingenlunde skarpt sondrede fra hinanden. I samme 

 Haandstykke kan man tvertimod finde begge vUændringer 

 paa det Nøieste knyttede sannnen. 



Hvor denne amfibolitiske, lagdelte Bjergart optræder, 

 vil man i Regelen finde de underliggende eller tilgrændsende 

 Lag af Glimmerskifer i Vexling med Hornblendeskifer, Horn- 

 blendegneis eller en amfibolitisk Sten, der staar Storbergets 

 nær. Det fortjener endvidere at blive fremholdt, at saa ofte 

 den omhandlede Bjergart optræder med bestemt Lagdeling, vil 

 Strøg og Fald her altid iindes i Overensstemmelse med den 

 underliggende Glimmerskifer — altsaa Strøgretning N — S., 

 Fald 0. 



Langs en Profillinie fra Indre Moifarvik vil man finde 

 det faste Fjeld overalt dannet af den amfibolitiske Bjergart, 

 indtil man naar ned til den saakaldte Bjørnskarsdal, der føi'er 

 til Ravelseidet. Her dækkes den amfibolitiske Sten af en 

 anden Bjergart, der i sine øverstliggende Partier synes ulaget, 



