72 



2500 Fod. Sætnestinderne paa Øens sydvestlige Hjørne, 

 Tyvtindernu og de nordenfor samme liggende Vægtinder, livis 

 nederste Fod i steile, utilgjængelige Styrtninger falder ned 

 mod Ishavet, danne saadanne vilde Fjeldgrupper, hvis Tinder 

 hæver sig høit over Øens Middelhøide, og som i sine ydre 

 Omrids minder om Kaageus Fjeldformer. 



a) ULØ. 



Havnes. Ved Handelsstedet Havnes paa Øens Sydspidse Lag af 



en gneisartet feltspathrig Glimnierskifer. Strøg 0— V., Fald 

 N. Lidt høiere op i Lierne Indleininger af den for Glimmer- 

 skifergruppen betegnende Kalksten. 



Over en Linie fra Øens Vestside mod Lyngenfjord 

 Sieinkjær- opover til Steinkjærringtop Glimnierskifer med Kalkstensind- 



'■'"^^°''' leininger. Strøget her i Regelen atfsætte til 160 ", Fald V. 

 Langs Rotsund kvartsrig Glimmerskifen Strøget noget 

 variabelt,— dog synes ogsaa her Strøgretning 160" med 

 vestligt Fald at være forherskende. 

 Præsieberg- Præstebergtind paa Øens Nordspidse er bygget af 



brunlig Glimnierskifer, der navnlig op mod Top vexler med 

 tildels mægtige Masser af amfibolitisk Skifer. Øverste Top 

 brunlig Glimnierskifer. Strøg IGO «, Fald 0.,— ellers er 

 Strøgretningen ogsaa her variabel. Nedunder Foden af Præ- 

 stebergtind saaledes ogsaa iagttaget Strømretning 0— V., 

 Fald N. 

 Folles-øer. strax nordenfor Ulø ligger de smaa lave Øer Folles" 



øerne, P>jergarteu her graa Glimnierskifer vexlende med 

 Hornblendeskifer og graa gneisartede Lag, hvori tildels rigt 

 udviklet Feltspath. 



Vorierø. Lidt længere mod Nord stiger Vorterø op i langsomme 



Skraaninger indtil antagelig 500 Fod over Havfladen. Vor- 

 terø fik jeg ikke Anledning til at betræde, men den er efter 

 Leop. v. Buchs Optegnelser bygget af Glimnierskifer. 



Af de her fremlagte Data frenigaar det, at den største 

 og sydligste Del af Uløen i ethvert Tilfælde er at henføre 

 under Senjens og Tromsøs Glimmerskifergruppe. Med Hensyn 

 til den nordlige Del af Ulø samt Follesøerne, saa mangler 

 her vistnok de bestemmende Kalkstensindleininger, ligesom 

 Bjergarten i petrografisk Henseende oftere udiiiærker sig ved 

 en større Rigdom paa Feltspath og saaledrs ogsaa ved en 

 mere udpræget krystallinisk Textur, end Tilfæidet i Alminde- 

 lighed er inden Glimmerskifergruppen. Herved ligesom ogsaa 



