73 



ved de tildels mægtige Masser af Hornblendeskifer, der op- 

 træder i Vexelleining med Glimmerskiferen, faar Bjergarten 

 et særeget petrografisk Præg, der leder Tanken hen paa den 

 som en ældre Dannelse. Uden ligefrem at ville benegte, at 

 saa muligens ogsaa kunde være Tilfældet," bør dog paa den 

 anden Side ikke lades ude af Betragtning, at lier ingenlunde 

 er paavist nogen bestemt Formationsgrændse. Hertirkommer 

 endvidere den Omstændiglied, at de geologiske Forholde paa 

 Uløens Nordende synes at staa Forholdene under det tværs- 

 over liggende Storberg saa nær, at der alene deri kunde 

 synes at ligge en stærk Udtalelse for, at disse Bjergmasser 

 rettest bør indordnes under samme Hovedgruppe. 



Skjønt Strøgretningen paa TJløen ingenlunde er ganske 

 o I g konstant, antages dog en nord-sydlig Strøg- 

 .^i"etning —egentlig IGO^— at maatte sættes 

 som den forherskende med vestligt Fald. Med 

 Hensyn til Forholdene ved Havnes, hvor 

 Strøgretningen faudtes øst-vestlig, bør det 

 maaske ikke lades uberørt, at dette ikke er et i 

 disse Egne enestaaende Exempel paa, at Strøg- 

 retningen tildels kan synes at bøie sig efter 

 skarpt afsluttede Landskabers Grændselinier. 

 b) KA A GEN. 

 I Fig. 16. Maalestok for Længden 3 



|] Gange Kartets. 

 ^ 1. I de nederste Afsatser af Novtindens Noviind. 



Skraaninger mod Kjølmangon gneisartede 

 ^ Strata. Strøg 160 «, Fald 20 a 30 « 0. 

 S 2. 1 en Høide af omtrent 1000 F od 

 s dukke frem ret mægtige Indleininger af 



Glhnmerskifergruppens graalighvide kry- 

 stalliniske Kalksten. Strøg N — S., Fald 

 cfl 20 '^ 0. Over Kalkstenen i smiik Lag. 

 ® følge Glimmerskifer med samme Strøg 



i og Fald. 



=3 3. Top af den vestligste Novtind har jeg 



P- ikke naaet, men der er al Grund lil at for- 



udsætte, at den er bygget af samme Bjerg- 



art som de øvrige Novtinder samt Kaag- 



tind, hvorom Nærmere nedenfor. 



4. I Novtindens Skraaninger ned mod Nov- Novdal, 



6 



Skoenes. 



Maursunde 



