76 



lige Side af Durdalen, Istiiiderne deiimod paa den nordlige 

 Side af samme. 

 Skaabl-Fjeld. j^^-^ clen østlige Side op over Skaabi-Fjeld Glimmer- 



skifer med Kalkstensindleininger. Strøg 160*^, Fald 30^ V. 

 Paa Skaabi-Fjeldjts østlige Afsatser naaede jeg ikke saa liøit 

 op som den massive Bjergart, livorimod denne fandtes træ- 

 dende frem i Fjeldets Styrtninger mod Durelven. 

 Istindernc. I Istindernes Styrtninger mod Durdalen er Bjergarten 



oftest en smiik storkornig Hyperit, dannet af Hypessthen 

 med lividlig Feltspatli. Snart kunne begge disse Hoved- 

 bestanddele være jevnt fordelte i et nogenlunde lige kvanti- 

 tativt Forhold, snart kan Hypersthenen være ganske over- 

 veiende, og træder da oftere frem med smukt udviklede Kry- 

 stalflader og den for samme saa eiendommelige spillende 

 kobberrøde Glands. Paa sine Steder er Stenen indfældt med 

 Korn af vandkiar Kvarts og sort Glimmer i tykke Plader. 

 Inden denne storkornige Bjergart hist og- her baandformige 

 Lag af en finkornig Diabas. 

 Kvalen. I Skraaningerne mod Vestsiden ned til Gaarden Kvalen 



kvartsrig Glimmerskifer. Strøg 160 «, Fald 20 « 0,, og fort- 

 sætter saaledes i lange Strækninger langs Stranden ud imod 

 Kaagsund. 

 Kaagsund. Langs Kaagsund stikker derimod Hyperiten under sine 



forskjellige Afændringsforraer --dog hyppigst storkornig ud- 

 viklet — frem lige fra Søen og opad til høieste Tinder og 

 bygger et i høi Grad vildt og storslaget Landskab. Bjerg- 

 arten er her rigt indflettet med Diallag, Feltspathen er dels 

 hvid og deis stikkende i det Blaalige — i sid ste Tilfældc 

 oftere med bestemt fremtrædende Tvillingstribning. Fine 

 Aarer af Kalkspath med Kvarts gjennemsætter oftere Bjerg- 

 arten, og i disse Aarer sniaa Krystalflader af et grønt Mine, 

 ral - rimeligvis Flusspath. Ogsaa selve Giundmassen kan 

 nu og da være saa rigt indfældt med kulsur Kalk, at den 

 vil bruse stærkt for Syre. 



Kvilfjeld 



Profil fra Kaag- 3ooo 

 nes igjennem Kvit- 

 nes -Våndets Ind- 

 sæ.nkning til istind. 

 Kaagnes» Fra Kaagnes op 

 imod Kvitnes-Van- 

 dets Dænining er 



2oon 



1000 



Islind. 



Fig-. 18. 

 D urdal. 



Kvilnes-Vand. 



