82 



nemlig i Kyststrækningen den gneis-granitiske Struktur i den 

 Grad er udpræget, at hele Feltet deraf har faaet sit Navn, 

 saa er ogsaa paa Arnøen Graniten paa det Nøieste knyttet 

 til Skiferdannelser, der nærmest maa være at opfatte som en 

 gneis-granitisk Skifer. 



Der synes saaledes at være overveiende Sandsynlighed 

 for, at Arnøens Granit i Virkeligheden er en Del af Vestfjor- 

 dens gneis-granitiske Felt, og under denne Forudsætning 

 tager altsaa dette sin første Begyndelse mod Nord paa Arn- 

 øens Vestside. 



Ned gjennem Akkerfjorddal gaar Bjergarten over til 

 den niere karakteristiske Gliramerskifer. Paa vestre Side af 

 Thider" "^^^^'^^ Stiger Sotnestindeme op til en Høide af mindst 2500 

 Fod over Havfladen. I Urdene fra disse er Stenen en amfi- 

 bolitisk Bjergart, dannet af Hornblende og Feltspnth i kor- 

 nig Forbindelse. Bjergartens Bestanddele viser sig i Bruddet 

 ofte stribevis fordelte, undertiden optræder Stenen som en 

 mere tæt diabasagtig Afændring. Bestemt Lagdeling er ofte 

 fremtrædende. De øverste Toppe ville rimeligvis lindes hyg- 

 gede af en med Kaagens Hyperit ensartet Bjergart. 



De geologiske Forholde under Foden af Sotnestindernes 

 Fjeldgruppe under Arnøens Vestside ere ikke undersøgte. 

 Grnnd- Ved Grundfjordnes — mellem Akkerfjord og Grund- 



joi es. ^JQj.j — optræder underst Hornblendeskiier, Strøg — V., 

 Fald S,, derover Glimmerskifer med Granater, Strøg 160^, 

 Fald 20 ^ 0. Længere frem langs Stranden Hornblende- 

 gneis, Strøg 60 ", Fald S. Hornblenden træder her oftere 

 tilbage som en mere underordnet Bestanddel, idet sorte 

 Hornblendenaale eller Klumper af Hornblende findes stribevis 

 fordelte om i den hvide Grundmasse. Indimod Grundfjord 

 bøie Lagene sig, saa de om Nesset stryge i en Bue parallel 

 med Strandlinien. 

 Drevnes. Ved Drevnes Hornblendegneis. Strøg 20 ^, Fald 0» 



Derover Glimmerskifer med Spor af indblandet kulsur Kalk. 

 Langs Nesset og opigjennem Elvedalen Hornblendegneis. 

 Bjergarten er i Regelen lagdelt, men viser i Bruddet en kor- 

 nig Textur. 



Paa Arnøens sydostlige Hjørne ligeovenfor Kaagnesset 



Singelfjeld. liæyer sig det omtrent 1800 Fod høie Singelfjeld. Dets øverste 



i høi Grad for Forvitring udsatte Bjergpartier ere gjennera- 



skaarne af dybe og vilde Fjeldkløfter. Svimlende Afsatser 



