85 



Indenfra iidad mod Kysten ere disse: Mollis niellem 2 å 3 

 Mile lang, Gieba omtrent 2 Mile lang, Germes, Zouzzas, Uzza- 

 vaggi, Doris, Geira, Mosko og Røielnelv, der samtlige komme 

 fra den nordlige Side og de forhen nævnte Punta, Gapx)era, 

 Sai)pen, Anebak og Samuelselv, der komme fra den søndre 

 eller syd-vestre Side. Naar Samuelselv imdtages, liave de 

 øvrige i Regelen et kort Løb og de længere blandt disse som 

 Mollis og Gieba gjennemstrømmer i sin største liængde høit- 

 liggende Fjelddale eller Indsænkninger i Høifjeldet og styrte 

 derimod som Bjergstrømme ned over Dalsiden til Hoveddra- 

 get, Tværdalsystemet er saaledes her i det Hele kun lidet 

 ud viklet. 



Omtrent ligeløbende med Reisenelvens Dalføre og nor- 

 denfor samme skjærer sig dybt ind i Landet den mægtige 

 Fjord Kvænangen. Dennes inderste Del dannes af tvende 

 Bassiner, det ene udeufor det andet, og gjennem tvende trange 

 og stride Strømme forbundne med hinanden og den udenfor 

 liggende Hovedfjord. Flere større og mindre Elve munde 

 ud i Kvænangsbotten og blandt disse maa navnlig fremhæves 

 de to 5 å 6 Mile lange Vasdrag, Kvænangselv og Narbetelv, 

 der gjennemløbe tvende Dalfører af samme Navn. Disse Dal- 

 fører skjære sig ind i ost-syd-ostlig Retning og ere adskilte 

 fra hinanden ved en smal og temmelig lav Aasryg. 



Til det ydre af de to ovennævnte Bassiner har den 

 flere Mile lange Nave Elv sit Udløb. Den har sine Kilder 

 under Foden af eller i Nærheden af Reisen-Haldi. 



Stiger man fra Reisen-Fos opover Dalsiden paa nordre 

 eller nordostre Side af Elv, saa vil man i en Høide af 13 å 

 1400 Fod over Havfladen i Regelen have naaet Fjeldniassens 

 Murkant. Herfra udbreder sig en vidstrakt Høislette, der i 

 langsom Stigning paa sine Punkter kan naa op til en Høide 

 af 17 å 1800 Fod. Fra disse høiere liggende Punkter eller 

 rettere Aasrygge inden den egentlige Høislette^ har man til alle 

 Sider en udstrakt Udsigt over et milevidt bølgeformigt Slette- 

 land, hvis midlere Høide paa det Nærmeste kan sættes til 

 melleni 13 og 1500 Fod, og fra hvilket lave Aase og sammen- 

 hængende Aasrygge kunne hæve sig nogle faa Elundrede Fod 

 høiere. Ind over Landet i nordostlig og østlig Retning skim. 

 tes ingen høic)'e Bjergformer. I bløde Linier stikker den ene 

 blaanende Aasryg fiem bag den anden. I sydlig og syd- 

 vestlig Retning begrændses Udsigteu — men dog først i flere 



