89 



nogetsteds, saavidt der er iagttaget, at gjennembryde disse, 

 saa fremgaar altsaa her med al Bestemthed, at Golda-Gruppen 

 er yngre end Glimmerskifergruppen. 



Reisen Granit adskiller sig i petrografisk Henseende 

 væsentlig fra den Granit, der optræder i saa mægtige Masser 

 i Kyststrækningens gneis-granitiske Felt. Eeisen Granit er 

 fattigere paa Glimmer, Feltspathen dannes i Regelen her af 

 en ofte stærkt labradoriserende Oligoklas tildels med iidviklet 

 Tvillingstribning, mens Kyststrækningens Granit altid er 

 orthoklastisk og glinmierrig. Naar de ovennævnte baandfor- 

 mige Dannelser paa nordre Side af Fossen iindtages, saa ser 

 man i Reisen Granit intet Tegn til den i Kyststrækningens 

 Granit saa hyppige og saa eiendommelig iidviklede Parallel- 

 struktur. Heller ikke vil man i Reisen gjenfinde lignende 

 Overgangsforholde mellem den massive Bjergart og de til 

 samme tilgrændsende Lag af Skifergrupperne, som paa for- 

 skjellige Maader kan komme tilsyne i Kyststrækningen, og 

 som her i Regelen vil gjøre det vanskeligt at paapege bestemte 

 Grændselinier. I Reisenfeltet ere Grændselinierne ganske 

 andeiledes bestemte og tildels skarpe. 



Der synes saaledes at være al Grund til at holde Reisen 

 Granit og Kyststrækningens Granit iid fra hinanden som helt 

 forskjellige Massedannelser. Og medens jeg forhen med 

 IHensyn til Kvaløens Gneis-Granit har fundet mig foranlediget 

 til at udtale stærke Tvivl om dens eruptive Oprindelse, skal 

 jeg derimod med Hensyn til Reisen-Graniten ingenlunde' be- 

 nægte, at Sagen i saa Henseende kan stille sig helt anderledes 

 I ethvert Tilfæide vil man fra Leiningsforholdene her neppe 

 kunne drage mere eller mindre bestemte Vidnesbyrd mod en 

 eruptiv Dannelse. 



Fig. 23. Profil fra Reisen-Elv, lidt nedenfor nedre 

 Port, over Fjeldmassen i nordostlig Retning. 



2000 Reisen Brændeberg. -, Roe. -ri ^ 



__.^-^-_ 1- -"^l^^-^id sort Brændeberd 



'^^" ^^^^^^^^^^^^P^ Lerskifer. 



'^^' NO. FaldsvagtN. 



2. Kvaitsitisk Skifer med samme Strøg og Fald. I de dy. 

 bero liggende Partier har Stenen en i det Grønlige stik- 

 kende Farve. Op over Høisletten gaar Bjergarten over 

 til en gulhvid, sandstenagtig, kvartsitisk Skifer med ind- 

 voxet krystalliniske Feltspathkorn. De i Slenen ind- 



7 



