91 



oftere mere fremtrædende end i det kvartsitiske Skiferfclt 

 længere inde. Foriiden som livide Skjæl, fordelte om i Bjerg- 

 artens Grundmasse, findes Glimmeren ogsaa i mere bladig 

 Form og af brunligsort Farve paa Skiktfladerne. Op imod 

 Gieba Elv nnder Foden af Store Haldi ptikker frem i Dal- Gieba Elv. 

 bunden krystallinisk udviklede gneisartede Skiferlag, Rime- 

 ligvis tilhører disse Lag en af de ældre Skifergrupper og med 

 denne Forudsætning for Øie er Profilritset Fig. 24 konstrueret. 



Eeisen Haldi er bygget af en grovkornig dioritisk Sten Rei?on Haldi. 

 sammensat af sort Hornblende som forlierskende Bestanddel 

 og indflettet med Korn eller Striber af et finkornig Feltspath- 

 species. Skraaningerne af Reisen Haldi ere forovrigt overalt 

 overdækkede af løse Rullestensblokke, saa man ikke vil finde 

 det faste Fjeld stikkende frem førend op imod øverste Top. 

 Jraellem de løse Blokke kan man loruden den almindelige 

 grovkoruige Diorit ogsaa træffe paa Brudstykker af mere fin- 

 kornige og homogene Grønstensdannelser. 



Reisen Haldis massive Bjergart er saaledes i petrogra- 

 fisk Henseende temmelig forskjellig fra Kaafjord-Haldis hype- 

 ritiske Bjergart med eine Bestanddele af Hypersthen og kry- 

 stallinisk Feitspath og de inden samme saa hyppige serpen- 

 tiuagtige Dannelser. 



Da Haldi — som ovenfor nævnt — er overdækket med 

 Tiullestensstykker fra Fod op til henimod Top, kan her ikke 

 paavise3 noget bestemt Leiningsforhold mellem Skifergrupper- 

 nes Lag og den massive Bjergart. Bjerget er imidlertid blot 

 undersøgt fra den ene Side, og der er saaledes Mulighed for, 

 at nærmere Undersøgelser vil stille Sagen i kla.ere Belysning. 



Man har altsaa i det her omhandlede Profil underst 

 'Lag af ældre eller ældste Skifergrui)pe, derover Golda-Gruppens 

 kvartsitiske Afdeling og endelig ved Store Haldi en massiv 

 dioritisk Bjergart, hvis Plads er ubestemt, men som i ethvert 

 Tilfælde gjennembryder den ældre Skifergruppe og muligens 

 ogsaa Golda-Gruppens Lag. 



Fra Sappen ned over Dalen til Gaarden Vindlys stikker 

 overalt frem i Dalbunden haard kvartsrig Glimmerskifer eller 

 gneisartede Lag, der med Bestemthed ere at henføre under 

 en af de ældre Skifergrupper. De langstrakte Aasrygge, der 

 fra 100 til 150 Fods Høide her saa hyppig hæver sig fra 

 Dalbunden ligeløbende med Dalens egentlige Sideskraaninger, 

 ere altid hyggede af disse ældre Strata. 



7* 



