93 



Fig. 27 



Geiiio gaisi. 



hei-skeiule, synes at tale for, at man her har en ældre Afde- 

 ling under denne. Paa den anden Side synes Bjergartens 

 [)etrografiske Eiendommelighed ligesom ogsaa Grændseforhol- 

 dene mellem 5 og 6 i Fig. 26 at tale for en mere bestemt 

 Sondring mellem disse Lag og den utvivlsomme Golda-Gruppes 

 Lag. For mig stiller Sagen sig i ethvert Tilfælde høist 

 usikker, og det maa være fremtidige Undersøgelser forbeholdt 

 it iudbringc mere Klarhed i dette Punkt. 



Fig 27. Profil fra Reiseu-Elv op til Top af Geirio gaisi. 



1. Hornblende- 3000 Geirio gaisi. 



skifer med 

 Granater. 2000 

 Strøg N - 

 S., Fald ^000 

 30 V. Q 



2. Kvartsrig 

 Giimmerskifer. Strøg -V., Fald 40 « N, 



3. grønne haarde Lerskifere med samme Strøg og Fald. 



Mellem Geirio gaisi og Roielns høieste Top er Høi 

 fjeldet tildels overdækket med vidtstrakte Sneflader. Ned- 

 gangen (il Moskodalen forer gjennem steile Styrtninger lige» 

 som Dalens Sidevægge i det Hele ere steile og urdede. 

 Medens Geirio gaisi.s Pløifjeld væsentlig er bygget af grøiilige, 

 lerskiferagtige Masser, dannes derimod Pioieln.s mægtige Fjeld- uoicla. 

 masse af en amfibolitisk Bjergail — af en mer eller mindre 

 massiv, i Regelen dog stribet Struktur. PiuUestenene i Ur- 

 dene mod Moskodalen ere hyppig fuldkommen dioritiskei 

 ogsaa mere finkornige til homogene diabasiske Afændringer 

 forekomme her. 



Ogsaa her i Profilet over Geirio gaisi ere Forholdene 

 i^jennem de hidtil gjorte lagttagelser ingenlunde stillede i en 

 fuldkommen klar Belysning. At Afdelingerne under Nr. 1 og 

 "2 i Rits Fig. 27 tilhører forskjellige ForinatioiiS^rupper. derom 

 kan der tilvisse ikke raade nogen Tvivl. Om Lagaf delingen 

 Nr. 1, der undddelbart er knyttet til det ældre Skiferfelt^ 

 som er fundet trædende frem i Dalbunden fra Sappen ned' 

 uver, tilhører den ældre Skifergruppe 1 a. eller Senjens og 

 Tromsø.s stoie Glimnier.ikifergruppe, maa derimod fremdeles 

 iieiistaa uafgjort. Den fnldkomne Mangel paa de for den 

 sidste Gruppe betegnende Kalkstensindleininger synes maaske 



