95 



1. milde Lerskifere 



2 kvartsitiske Skifere og sandstenagtig Kvartsit. 

 Strøgretningcn indeii Golda Gruppen er i Regelen øst— 

 vestlig Faldet oftest svagt nordligt. Grændselmien melleni 

 Golda-Gruppen og den store Giimmerskifergruppe, der er 

 trukket over Vindlys-Fjeld, er ikke anlagt efter ganske sikre 

 eller bestemte Forudsætninger. Det er derfor ogsaa ovenfor 

 fremliævet, at lier fornødiges yderligere Undersøgelser. 

 Følgende Massiver stikke frem i Pofilet: 

 b 2 En oligoklastisk Granit ved Reisen Fos. ' 

 b3. Roielns amfibolitiske Bjergart, der vel nærmest maa 

 antages at staa i et vist Tilknytningsforhold til de 

 mægtige amfibolitiske og liyperitiske Masser udover 

 Øerne og Kvænangstindernes Halvø. ■ 

 Som et mere selvstændigt massivt Led inden den om- 

 handlede Strækning -dog udenfor Profilritsets Linie - maa 

 endvidere nævnes Reisen-Haldis dioritiske Bjergart. 



b) LANDET MOD KVÆNANGSDAL OG KVÆNANGENS 

 VESTLIGE SIDE UD TIL STORBUGT. 

 I Kvænangsbotten stikker overalt frem i Dagen en 

 eiendommelig smudsig-graa kvartsitisk Skifer. I denne kvart- 

 sitiske Grundmasse, der oftere kan være rigt iudflettet med 

 sølvhvide, glindsende Giimmeiblade, stikker nu og da frem 

 Korn af krystallinisk udviklet Feltspath. Bjergarten danner 

 som et Mellemled mellem Kvartsit og Sandsten. Den i Rei- 

 sens og Skibottendalens kvartsitiske Masser saa hyppig op- 

 trædende udskilte Kaolin er derimod langt sjeldnere at paa- 

 vise i Kvænangens Bjergart. 



Fra Kvænangsbotten opigjennem Kvænangsdal vil den 

 kvai-tsitiske Bjergart oftere findes stikkende frem i Dalbunden 

 med steilt nordligt Fald. 



Fra Gammelgaard -en Ødegaard i Kvænangsdalen, Gaaji- 



ointrent 1 Mil op fra Fjordbuuden - efter en Lime over 



Aasryggen til Narbes-Elv ville Bjergbygningsforholdene finaes 



angivne ved Profilrits Fig. 28. 



° _^ 1 Den graa kvartsitiske Bjerg- 



^'''^* ^^:™. Si ai't. Strøg 110 å 120", 

 Fald 20 å 30 « SV. De 

 kvartsitiske Bjergmasser ere 

 i Regelen nøgne og ube- 



2000 



1000 







