96 



dækkede. Paa de første og lavere kvartsitiske Aasryggc 

 fiudes her sinukt udviklede Skuringsstriber, der gaa pa- 

 rallele med Dalløbet. 

 2. Over hele den høiere Aasryg karakteristisk Glimmerskifer 

 med noget foranderlig Strøgretning. Faldet er temmelig 

 steilt, i Regelen østligt. 



Hvor Glimmerskiferen optræder, udvikler sig strax en 

 rigere Vegetation. Det af Glimmerskifer hyggede Strøg stik- 

 ker allerede i lang Frastand ved sin friske Grønsværbedæk- 

 niiig skarpt af mod den lavere liggende graa og nøgne kvart- 

 sitiske Fjeldmasse. Medens man saaledes, naar man betragter 

 Forholdet i det Store, har let for at paavise Grændsen mellem 

 Kvartsit og Glimmerskifer, vil det derimod blive vanskeligere 

 at finde den absolute Grændselinie. Netop her under Af- 

 hældet af den høiere Aasryg, hvor Bjergmasserne støde sam- 

 men, er Landet overdækket. Trods en omhyggelig Søgen 

 har det idetmindste ikke lykkets mig nogetsteds at paavise 

 dem i umiddelbart Sammenstød. 



Sorboiien, Fig. 29. Profil fra Sørbotten i Kvænangen over til 



Navet-Eiv. 



1. Kvænangens graa 

 kvartsitiske Skifer. 

 Strøg 0— V., Fald 

 temmelig steilt N. 

 12 3 VSV. Foruden de egent- 



lige Skiktflader optræder i Bjergmassen ogsaa Afsondrings- 

 flader med Strøgretning 30 *', Fald steilt V. 



2. Kvartsitisk Skifer med steilt sydligt Fald. Lagene ere 

 her tildels stærkt bøiede. 



3, De høiere liggende Aasrygge mellem Sørbotten og Navet 

 ere udelukkende hyggede af Glimmerskifer tildels i Vex- 

 ling med, Hornblendeskifer. Glimmerskiferen er snar^ 

 haard og kvartsrig, snart mildere med brunlig Glimmei-. 

 Strøg i Kegelen at sætte som N— S., Fald 30 ^ V. Kalk- 

 stensindleininger ere ikke paatrufne. 



Heller ikke her er den kvartsitiske Skifer og Glimmer- 

 skiferen truffet i umiddelbart Sammenstød. 



Fig. 30. Profil fra Indre Strømmen i Kvænangen over 

 Indre .. ,t , V^, 

 Strømmen, til Navet-Elv. 



