98 



inden Glimmerskiferafdelingen derimod heniniod Nord — Syd — 

 altsaa ganske i Overensstemmelse med den, der er raadendc 

 inden den store Glimmerskifergruppe. Uagtet Glinimerskife- 

 ren her ganske mangler de for Glimmerskifergruppen saa 

 betegnende Kalkstensindleining r, — der først ville gjenfindes 

 kcngere ude i Kvænangstindernes Ilalvø, — saa forekommer 

 det mig dog i høi Grad sandsynligt, at man her i Virkelig- 

 heden er inde i den store Glimmergruppe. At Kvartsiten 

 dcriniod er en yngre Dannelse, er allerede paa Forhaaud 

 sandsynligt, og vil ogsaa bestemtere fremgaa gjennem Beskri- 

 velsen af Forholdene paa den anden Side af Kvænangen. 



c) KVÆNANGSTINDERNES EELEU MEILANDS- 

 HALVØEN. 

 Denne Halvø er, som allerede ovenfor nævnt, et høit 

 og vildt sønderrevet Fjeldlandskab. Langs Kvænangen stiger 

 Bjergmasscn fra det smale Underhand i steile Skraaninger 

 op til en Høide af mellem 1000 til 1500 Fod. Herfra hæve 

 Fjeldvæggene sig — uden nog<!n mellemliggende Afsats — i 

 utilgjængelige Styrtninger op til en Høide af mellem 2 a 

 3000 Fod og afsluttes endelig i en liække af oftest spidsc 

 Tinder. Navnlig mellem Gaardene Valan og Meiland er Fjeld- 

 formerne i høi Grad storslagne. Tind reiser sig ved Siden 

 af Tind, den ene mere spids og syiforniig end den anden. 

 Neppe vil man nogetsteds langs Nordlands og Tromsø Amters 

 Kyststrækning kunne paavise en Fjeldgriii)pe, i hvilken det 

 Vilde og Sønderrevne er parret med en saa beundringsværdig 

 Kenhed og næsten Finhed i de ydre Omrids, som Tilfældet 

 or her. 1 Jupan-Viks-Tinderne naar Fjeldmassen her sin 

 største Høide, — der sikkerlig kan anslaaes til mindst 3000 

 Fod oves Havfiaden. Ved den fra Va til V4 Mil lange Mei- 

 landsdal, der fra Meilandsgaardene skjærer sig ind ligcløbende 

 med Fjorden, er Kvænangstindernes Fjeldmasse i denne 

 Strækning adskilt fra det vestenfor liggende Høifjeld og dan- 

 ner saaledes her en i Forhold til Høiden mærkelig smal 

 Murvold. De egentlige Tinder ere rimeligvis ganske util- 

 gjængelige. Skulle de imidlertid kunne bestiges, da vil dette 

 idene kunne ske ved at søge op fra Meiland og herfra følge 

 Høidedraget langs Fjorden. Fra Meilandsdalens Afslutning 

 mod Syd — omtrent tvcrsover for Gaarden Jupan-Vik — er 

 Kvænangstindernes Murvold umiddelbart knyttet til Fjeld- 



