100 



overtrukket med et sort amfibolitisk Species, der viser 

 en Haardhed som Orthoklasen. Den iidbreder sig over 

 Skiferen enten i smukke fine radial-stænglige Tegninger, 

 eller ogsaa som et Aggregat af mellem 2 å 4 mm. brede 

 søileformige Individer med konvex krum Overflade. 



o. Den indtil et Par Hundrede Fod høie Aas, der liæver 

 sig bagenom Valansgaardene og fra øverste Skrænt ud- 

 breder sig som en Terrasse op under Foden af de egent- 

 lige Kvænangstinder, er bygget saagodtsora udelukkende 

 af krystallinisk kornig Kalksten. Stenen er her ganske 

 den samme som den, der saa li3'^ppig optræder inden 

 Glimmerskifergruppen som et for samme betegnende Led. 

 Stiøget 120 å 130 % Fald 20 « SV. 



■1. Lerglimmerskifer med Leier af Kvartskifer. Samme 

 Strøg og Fald som de oveunævnte Lag. 



5. Ilornblendegneis. 



6. En lagdelt smaakornig dioritisk Bjergart saa rig paa 

 smaabladig tombakbrun Glimmer, at Stenen staar næsten 

 som et Overgangsled mellem Diorit og Glimmerskifer 

 Strøg og Fald som de underliggende Afdelinger. 



7. Lagdelte Masser. De underste Partier en smaakornig 

 Diorit, i de øvre Partier udsondres Bestanddelene fra 

 hinanden i stribevis FordePng. Bestanddelene ere et 

 augitisk Species, tildels bestemt Hypersthen med h\ idlig 

 Feltspatb. Striberne gaa parallele med Lagstillingen! 

 130 å 140 «, Fald 45 « SV. 



8. Lidt efter lidt taber Stribningen sig ganske. Bjergarten 

 bliver fuldkommen massiv og danner nu en grovkornig 

 Forbindelse af Hypersthen og Labrador, — ganske analog 

 med de storkornige hyperitiske Afændringer paa Kaagens 

 Nordende. Hyperitens feltspathige Mineral er her under- 

 tiden stæikt labradoriserende; Tvillingstribning er der- 

 iraod ikke bemærket. 



9. Bjergarten bliver atter lagdelt, i Bruddet smaakornig 

 til finkornig. Lagene vise fremdeles en Strøgretning af 

 130 til 140 med sydvestligt Fald. 



I Bjergmassen her et 2 {i 3 Kvarter mægtigt Leie af 

 Kvarts, der i den Grad er knyttet umiddelbart til den 

 massive Sten, at Kvartsen ikke alene er indsprængt med 

 Individer af den hyperitiske Bjergarts amfibolitiske Mi*- 

 neral, men at ogsaa et og samme Individ af dette kan 



