101 



oVerskjære Grændselinien og saaledes paa engang stikke 

 frem som Bestanddel baade i den massive Sten og 

 Kvartsen. Sølvhvid Glimmer i store Blade og samlet i 

 tykke Klumper optræder i Kvartsen her. 



10. Her naar man op til en fast Bjergvold, der lukker for 

 en Fjelddal eller Indsænkning, ganske ensdannet med 

 den forhen omhandlede „kraterlignende Indsænkning" 

 paa Kaagens Nordende. Indsænkningen, hvis Bund til- 

 dels er udfyldt af et Fjeldvand, er paa de tre Sider 

 lukket af vilde Fjeldm.asser, fra hvilke ret anselige Sne- 

 og Issamliuger skyde ned. Paa den fjerde Side ud imod 

 Kvænangen afstænges Indsænkningen ved den nysnævnte 

 faste Vold, der hæver sig en 30 å 40 Fod over Fjeld- 

 vandets Flade. Elvedraget fra Indsænkningen har brudt 

 sig Løb gjenneni Dæmningen. Stenen, der bygger Vol- 

 den, er temmelig smaakornig og gaar paa sine Steder 

 over til en diabasagtig Dannelse. 



11. Opover Fjeldtinderne paa begge Sider af Indsænkningen 

 optræde de samme hyperitiske Dannelser, snart den grov- 

 kornige karakteristiske Hyperit, snart de mere smaakor- 

 nige, ofte brunlige dioritiske Afændringer. De grov- og 

 finkornige Af delinger vexle, som det synes, regelløst 

 med hinanden. 



Fra Fjeldhøiden paa nordre Side af Valans Fjelddal i 

 Fjeldvæggene mod Kvænangen stikker der frem fra den mørke 

 Bjergmasse en hvid Gangdannelse, der tiltrækker sig Opmærk- 

 somhcd allerede i lang Frastand. Som en Gangstribe af 

 flere Fods Mægtighed spænder den sig op over de nøgne 

 graasorte Fjrldstyrtninger, og efter et Løb igjennem adskil- 

 lige hundrede Fods Høide udbreder den sig i sin øvre Ende 

 som et horisontalt og — som det synes — noget uregelmæs- 

 sigt Leie. Fig. 32, der er et Rits i Vertikalplanet, vil tjene 

 til Belysning af Forholdene her. 



Yig^ 32. - ^^ x ^* (^angstenen, 



^A a\ \ b. Hyperit. 



Den vertikale Del af Gang- 

 massen er først i den senere 

 Tid traadt frem i Dagen eller 

 blottet gjennom et Udrap, der 

 fandt Sted for et Par Aar siden. 

 Derimod har den øvre horison- 



