104 



Fiff. 34. 



Oxfjord, 



3000 



2000 



1000 



ONO. 1 2 3 VSV 



Profilet fører op igjeunem Dalen, der stikker ind frn 

 Valau over et omtrent 1800 Fod liøit Fjeldpas ned til Dalen, 

 der raunder ud iraod Oxfjord ved Gaarden Sandelv. 



1. I Underlandet nede ved Kvænangen Lag af Gliran^erski- 

 fergruppen med den lier almindelige Strøg- og Faldret- 

 ning. Et Stykke oppe i Dalen spænder en gammel Moræne- 

 Yold sig tværsover samnie. 



2. Kvænangstindernes massive Bjergart optræder herfra ene- 

 raadende saavel i Fjeldryggen, livorigjennem Passet gaar, 

 som ogsaa i Fjeldmasserne paa begge Sider af de fra 

 samme førende Dalstrøg. Bjergarten kan lier undertiden 

 være temmelig storkornig med rigt udviklet grønlig Diallag 

 og gulhvid Feltspath, men som oftest er den mere smaa- 

 kornig. Feltspathen er i frisk Tilstand lividlig, men 

 stikker i de fra Dagfladen hentede Haaudstykker oftest 

 i det Brunlige. Den smaakornige sorte eller grøniigsorte 

 amfibolitiske Bestanddel er rimeligvis Diallag. I disse 

 smaakornige Varieteter optræder begge Hovedbestanddele 

 i nogenlunde samme kvantitative Forhold. Paa andre 

 Punkter har Feltspathen en vis Tendents til at ordne 

 sig stribevis i den her ganske overveiende sorte amfi- 

 bolitiske eller augitiske Grundmasse. Den karakteristiske 

 Hypersthen, der paa andre Punkter i Kvænangstindernes 

 Gruppe oftere træder frem som en af Bjergartens beteg- 

 nende Bestanddele, er ikke paavist i det her omhandlede 

 Strøg over til Oxfjord— ligesom det da vel alene er i 

 de mere storkornige Varieteter den i Almindelighed vil 

 kunne optræde eller i det Mindste mere synlig træde 

 frem. Bestemt Lagdeling er ikke iagttaget her. 



3. I Fjeldmassens Skraaninger ned imod Oxfjord kvarts- 

 rig Glimmerskifer med Granater, Strøgretning 130 å 140 « 

 med vertikalt stillede Lag. 



Fra Arildsengsgaardene længere ude paa Oxfjordens 

 nordlige Side har jeg fulgt Dalen, der skjærer sig ind mod 



