106 



hæng og er saaledes umiddelbart knyttet til det her frem- 

 trædende hyperitiske Felt< 



Ved Meilaiidsgaardene nede ved Stranden optræder 

 atter kvartsitisk Glimmerskifer. Strøg 20 «, Fald 20 å 30 « V. 

 Oxfjordeide. Endelig har jeg fra Storbugt steget op over det om- 



trent 1000 Fod høie Oxfjordeide og herfra undersøgt Mei- 

 landshalvøens afsluttende Afhæng indover. 



Over Oxfjordeidet kvart srig Glimmerskifer i Vexling 

 med Kvartsskifer. Strøg N-S., Fald 20 å 30 «V. Med 

 samme Strøg og Faldretning stikker Gliramerskiferen frem i 

 flere hundrede Fods Høide opigjennem Kvænangsfjeldets 

 Skraaninger. Hyppige Rullestene af en amfiobolitisk ulaget 

 Sten vidner om, at Kvænangstindernes massive Bjergart ikke 

 kan være langt borte, — hvad da ogsaa Fjeldformerncs ydre 

 Omrids noksom synes at antyde. 



Efter de her f remstillede Forholde er Meilands-Halvøens 

 Underland bygget — nedenfra opad indtil en Høide af om- 

 trent 1000 Fod over Havfladen-- af Lag, der tilhøre den 

 store Glimmerskifergruppe. De høiere liggende Fjeldmasser 

 dannes derimod af en undertiden lagdelt, i Regelen dog 

 ulaget massiv og krystallinisk kornig Bjergart. Den er snart 

 en grovkornig Forbindelse af et Kalk-Natron Feltspathspecies 

 — antagelig Labrador — med Hypersthen, snart er Bjergarten 

 stribet, idet Feltspathen er ordnet mer og mindre regelmæs- 

 sigt stribevis, — snart er den middelkornig med grønlig 

 Diallag, tombakbrun Glimmer og hvidlig Feltspath og snart 

 er den atter finkornig, saa det her er vanskeligt nærmere at 

 kunne bestemme Bjergartens augitiske Bestanddel. Paa 

 andre Punkter — og det tildels gjennem større sammen- 

 hængende Fladestrækninger — er den augitiske Bestanddel 

 ikke fremtrædende, men dens Plads optaget af Honiblenden. 

 Bjergarten dannes da af Hornblende og Feltspath, — det sidste 

 Mineral da oftest i en mer eller mindre bestemt stribet 

 Fordeling. 



At alle disse Variyteter ere Afændringer af samme 

 Hovedgruppe, maa antages som givet, og Bjergarten kan vel 

 her rettest benævnes som en Hyperit. , 



Serpentin eller Overgange til Serpentin er intetsteds 

 paavist inden det her omhandlede Omraade. 



