109 



der fra Alteidet udbreder sig udover mod lioppen. Paa 

 Halvøens Høifjeld er opliobet betydelige Sneraasser og mæg- 

 tige Isbræer — rimeligvis de største og vel ogsaa i flere 

 Henseender de interessanteste paa disse Kanter, 



Det er en vild og storartet Natur, der træder En 

 imøde ved Indseilingen til Kvænangen. Faa er det visselig, 

 der ikke herfra skulle liave modtaget et levende og varigt 

 Indtryk. Paa den ene Side Kvænangstindernes Eække — 

 Tind ved Siden af Tind i over en Mils Længde langs Fjord- 

 linien. Paa den anden Side det bøie Bjerglandskab udenfor 

 Alteidet med sine dybt indskaarne Fjorde og de mægtige 

 Sne- 0^ Ismasser, der fra Fjorden kan sees at strække sig i 

 brede Baand over Høifj eldet. 



Indenfor de lave Øer Skorpen og Nøkkelen, der ud- 

 breder sig tværs over Fjorden, bliver Landskabets Karakter 

 helt forskjellig fra den, der er fremtrædende udenfor. Her 

 begrændses Fjorden paa begge Sider af lave Aase, der fort- 

 sætte indover, indtil Blikket endelig taber sig i Indlandets 

 fjerne og blaanende Aasrygge. 



Der gives faa Steder inden Amtet, hvor det faste Fjeld 

 fræder frem i Dagen ikke alene saa hyppigt, men ogsaa med 

 saamauge forskjellige og tildels karakteristiske Farvevexlinger, 

 som netop her i Kvænangen. Kvænangstindernes guaaligsorte 

 hyperitiske Bjergart med sin ofte brunrøde Dagflade, — de 

 sorte Ler- og Alunskifere, der paa Østsiden af Fjorden vexle 

 med smudsig- til berg-grønne Grønstensdannelser, — de 

 smudsiggraa til graalighvide kvartsitiske Dannelser i det Indre 

 af Fjorden, -— og fremfor Alt de mægtige Lag af en næsten 

 snehvid Kalksten samt den gulhvide i det Røde stikkende 

 Magnesiakalksten, der optræde paa Fjordens Østside samt 

 paa Skorpen og Nukkelen, — Alle disse forskjellige Bjergarter 

 laane det Hele et ret rigt og tiltalende Farvepræg. 



Fig 36. Profil fra Kvænangselv over Høiljeldet til 

 Baddervand. 



tn -S Baddervand, 



Over hele dette Strøg udelukkende Kvænangens smud^ Kvænangs- 

 siggraa kvartsitiske Skiferdannelse, — mer eller mindre rigt boUen. 

 indflettet med smaa sølvhvide Glimmerskjæl. Paa sine Steder 



