110 



Kvænangen, 

 Kjækan. 



k;m Glimmeren saagodtsom ganske træde tilbage; Stenen ei- 

 da rigt indflettet med Korn af livid krystallinisk Feltspatli 

 og Bjergarten faar en stærkt fremtrædende kornig krystallinisk 

 Struktur. Strøgretningen kan variere mellem 130 og 150*^ - V., 

 den sidstnævnte maaske at sætte som den forherskende. 

 Lagstillingen i Regelen steil til vertikal. Strøgretningen over- 

 skjæres under en paa det Nærmeste ret Vinkel af Afson- 

 dringsflader med lodret Fald. 

 Baddervand. Fra Baddervand henimod Kvænangens Grubefelt den 



samme kvartsitiske Sten. Lagstillingen bliver her efterhaan- 

 den mindre steil. Strøgretningen frem- g f I 



deles øst— vestlig, Fald indtil 40 '^ S. 



Henimod Kvænangens Gruber af- 

 løses Kvartsiten af sorte Lerskifere med 

 Indleininger af sorte Kalksten. Strøg 

 20^, Fald steilt. Derimellem dukker frem 

 udbredte Partier af en homogen smud- 

 sig berggrøn i Regelen ulaget Bjergart 

 Det er den samme Bjergart, som den, 

 der forhen er omhandlet under Beskri- 

 velsen til Fig. 12 Nr. 4. I den oftest 

 ulagede Grønstensdannelse forekomme 

 Gange af Kvarts, der stryge 20 ^ 

 Gangstenen, hvori der findes indesluttet 

 brunlig Kalkspath, er indsprængt med 

 Kobberkis, der i en Række af Aar har 

 været Gjenstand for en ordnet Bjerg- 

 værksdrift. Disse Gange er det, der 

 '^'^GSeU. ^''^""6^' Kvænangens gamle Grubefelt. 



Den samme ulagede Grønstensdan- 

 nelse, der dog paa sine Steder kan 

 gaa over til en fuldkommen Skifer, 

 fortsætter i Vexling med sorte og røde 

 Lerskifere ned til Fjorden henimod 

 Kjækan. Kjækans Markedsplads. Her afløses 

 den af kvartsrig Lerglimmerskifer og 

 Kvænangens kvartsiske Bjergart. 



Fra Kjækan indover mod Kvæn- 

 angsbotteu Kvartsskifer og kvartsitisk 

 Glimmerskifer. Strøg 60», Fald 15 « S. 



Fig. 37. Profil fra Kjækan over 



Badderelv* 



