113 



dannelse af en hvicl, i Regelen særdeles finkornig Kalksten, 

 der dog ogsaa indeslutter Partier, der kunne være grovkornig 

 krystallinisk udviklede. Kalkstenen indeslutter fremdeles 

 hyppige større og mindre Klumper af Grønsten — snart den 

 finkornige til homogene Varietet, snart den grovkornige Af- 

 ændring. Disse Grønstensklumper kunne være temmelig rigt 

 indsprængte med spraglet Kobbererts og Svovlkis. Ogsaa 

 græsgrøn Asbest forekommer indflettet heri. Kalkstenen er 

 paa enkelte Steder rigt indvævet med grønlig Chlorit i større 

 og mindre Klumper, Den i det Rødlige stikkende Kalksten 

 faar herved et særdeles smukt Udseende. Udover Rødberg 

 den samme grovkornige Grønsten — paa et Par Steder gjen- 

 nemsat af Aarer af Kalksten. Etsteds bemærkes Aarer af 

 grønlig Asbest, indfældt med Oktaedre af Magnetjeinsten. 



Kvitberg — strax udenfor Kvitbergeidet, der fører over Kvitberg, 

 til Burfjord — tiltrækker sig allerede i lang Frastand Op- 

 mærksomhed ved sine nøgnc , stærkt hvide Skraaninger. 

 Kvitbergs Skraaninger er imidlertid ikke bygget af Kalksten, 

 som man paa Forhaand vel vikle være tilbøielig til at forud- 

 sætte, men derimod af haarde kvartsitiske Skiferlag, der 

 overleies af Lerglinimerskifer. Strøgretningen saavel inden 

 de under- som overliggende Lag — V., Fald 20 å 30^ N. 



Følger man det lave Eide ^ra Kvitbergbugten over til 

 Burfjorden, saa vil man i Aasskraaningerne paa nordre Side 

 af samme — altsaa i den med Kvitberg sammenhængende 

 Fjeldmasse ■ — underst finde Lerglinimerskifer. Strøg — V,, 

 Fald 20 å 30^ N., og derover Kvænangens finkornige til 

 homogene Grønstensdannelse. Skiferen falder altsaa her 

 under Grønstenen. 



Udigjennem Burfjorden paa sammes vestre Side de Burfjord, 

 samme grønlige og graalige Lerglimmerskifere med øst— 

 vestlig Strøgretning og nordligt Fald. 



Halvøen mellem Kvænangen og Burfjord har jeg ikke 

 fulgt udover mod Nord til dens Afslutning i Lille Alten. 

 At dømme efter Landskabets ydre Dannelse har jeg imidler- 

 tid Grund til at forudsætte, at det helt udover er bygget af 

 de samme Kvartsiter, Lerglimmerskifere og Grønstensdannelser, 

 der træde frem i den her omhandlede Del. I Gæa har Keil- 

 hau lagt den nordligste Del af denne Halvø ind under Fin- 

 markens saakaldte Gneisdistrikt — Noget der efter Detail- 

 Ligttagel^erno fra Kvitberg og Kvitbergeidet at slutta, 



