114 



kan være rigtigt. Saavidt man nemlig kan se af Beskrivelsen 

 i Gæa, har Keilhau neppe opgaaet Halvøen her udover til 

 Lille Alten, og saaledes rimeligvis alene afsat Grændselinien 

 efter et løseligt Skjøn. Nærmere lagttagelser maa altsaa her 

 til for at stille Forholdet klarere frem. 



Paa østre Side af Burfjorden langs samme ud imod 

 Alteidet giieisartede Lag, Strøg N-S., Fald 0. 

 Nøkkelen. j)en lave Nøkkelen er paa dens nordlige Del bygget 



af Lerglimmerskifer med mægtige Indloininger af en i Regelen 

 finkornig til tæt Magnesia-Kalksten. Stenens Farve kan 

 variere fra rødlighvid til graaligsort. Strøg 160^, Fald 45" V. 

 paa sine Steder endog op til 60 ". 



Strax østenfor Husebygningerne paa Øens Nordende 

 optræder i Skiferen kvartertykke Leier af Svovlkis. 



Kalkstenen er paa Nøkkelen ofte gjennemsat med 

 Klumper og smaa Aarer af en gjennemsigtig, glasagtig Kvarts. 



Paa Nøkkelens sydlige Ende har jeg ikke været iland, 

 men har under Forbiseilingen iagttaget en Strøg- og Fald- 

 retning, der ganske svarer med den, der er raadende paa 

 Nordenden. Efter Gæa optræder Kvartsen paa Nøkkelens 

 Sydende dels som Korn i den graa Kalkmasse, dels optræder 

 den ogsaa her i et kvartsagtigt Bindemiddel. 

 Skorpen. ^'ig 40. Profil over Skorpen fra Kirken i sydvestlig 



Retning. 



400 Fod. 1. Lerglim- 



merskifer 



medlndlei- 

 ninger af 

 Jivid tæt 

 3 SV. Magnesia- 



Kalksten. Fald svagt sydligt. I Lerglimmerskiferen 

 hyppige med Skiktfladerue parallele Baand af en Sten, 

 sammensat af Kvarts og rødlig Feltspath. Disse Baand 

 ere ganske analoge med de, der optræde i Skiferfeltet 

 udenfor Sørkjosen i Reisen. 



2. Derover haarde kvartsitiske Skiferlag, der bygge Høiden 

 af Øen. 



3. Paa den anden Side af Øen under Kvartsiten dukker 

 atter frem Kalkstenslag — her med nordligt Fald, 



Paa den sydligste Ende af Skorpen optræder K-ilksten 

 i en større sammenhængende Zone, Strøg — V., Fald N. 



