117 



angen, kalder denne skifrige Afændring „Grønskifer". Han 

 beskriver den som „en for det ubevæbnede Øie tilsyneladende 

 homogen Blanding, der bestaar af fine Hornblende- Felt- 

 spath- Kvarts- (?) Glimmer- og antagelig Talk - Partikler 

 af en smudsig-berggrøn Farve og fuldkommen Skifertextiir. 

 I Ketniugen fra det Liggende til det Hængende bliver den 

 mere og mere hornstenagtig under stadig aftagende Skifrighed. 

 Tilslut viser Massen sig ikke længer skifrig og man finder 

 den nu dannet af krystalliniske Partikler, sammenføiede paa 

 granitisk Vis. Den fremstiller nu en tydelig Diorit af Horn- 

 blende og grøiilig-graa Feltspath." 



De ber fremstillede Forholde synes mere at pege hen 

 paa, at disse Grønstensdannelser ere metamorfoserede — op- 

 rindelig sedimentære — Afleininger, end paa, at de skylde 

 eruptive Kræfter sin Oprindelse. 



Paa den østre Side af Burfjorden ud imod Alteidet 

 afløses disse her nævnte Dannelser af Glimmerskifer og haarde 

 gneisartede Strata. 



Den omhandlede Landstrækning er saaledes — neden- 

 fra opad — bygget af følgende Hovedled: 



1. Gneis og Glimmerskifer, der træder frem paa østre Side 

 af Burfjorden og herfra — efter Gæa — udbreder sig i 

 et smalt Bælte paa søndre Side af Alteidet og Langfjord 

 udover til Altenfjord. Det er rimeligvis Led enten af 

 den ældste Skifergruppe eller af Kyststrækningens store 

 Glimmerskifergruppe, der her dukker frem. Ved Bur- 

 fjorden er Lagstillingen N— S. med østligt Fald. 



2. a. Lerglimmerskifer, graa og sorte Lerskifere med Alun- 



skifer samt med Indleininger af haard tæt Dolomit og 

 fremdeles udbredte og tildels mægtige Indleininger af 

 hvid, graa og graaligsort magnesiaholdig Kalksten. 

 Ogsaa rene Kalkstene kan optræde indleiede her. 

 Denne Afdeling er ikke paavist i umiddelbar Kontakt 

 med Lagene i Afdeling Nr. 1. Paa den Strækning, 

 som her er opgaaet og hvor Grændsen er at søge, 

 dækkes Grændsestrøget af Burfjordens Vande. Lige- 

 som imidlertid Bjergmassernes høist forskjelligartede 

 petrografiske Eiendommeligheder allerede paa Forhaand 

 synes at angive, at man her har særskilte geologiske 

 Gruppeled, saa bestyrkes dette yderligere derved, at 

 Lagstillingen paa begge Sider af Burfjorden er bestemt 



