119 



metamorfoserede, sedimentære Strata — og forøvrigt 



paa det Nøieste knyttede til A f deling 2 a. 



3. Kvartsiter — i petrografisk Henseende ganske samme Bjerg- 



art som de kvartsitiske Lag paa søndre Side af Kvæn- 



angselv, med hvilke de ogsari ndgjøre et eneste saramen- 



hængende Hele. 



Allerede Lerskileren og Lerglimmerskiferen indeslutte 

 hyppig kvartsitiske Lag og rene Kvartslag. Fra Kjækans 

 Markedsplads ind imod Kvænangsbotten og derfra videre 

 indover Landet, saavel i Retning mod Øst som mod 

 Nord, optræder Kvartsiteu eneraadende over et vidt- 

 strakt Strøg. 



Kvartsiten staar — Forholdet seet i det Store — i et 

 bestemt Overieiningsforhold til Afdelingen 2 a. Strøg- 

 retningen i Regelen øst — vestlig; Lagstillingen i det Indre 

 af Kvænangen og over Høifj eldet til Alten steil til 

 vertikal. 



Afdelingerne 2 og 3 ere saa nøie knyttede til hinanden, 

 at de upaatvivlelig maa være at henføre som Underafde- 

 linger under samme Hovedgruppe. 



Med Hensyn til en nærmere Bestemmelse af disse Leds 

 Aldersforhold til andre inden Amtet optrædende Grupper, 

 saa kan det ikke være Tvivl underkastet, at man her atter 

 støder paa Golda-Gruppens Hovedled. Allerede Bjergarternes 

 petrografiske Egenskaber peger derhen, og, ikke mindre end 

 disse, andre overensstemmende geologiske Forholde. I Profilet 

 over Reisen-Fos optræder de samme Led som her ved Kvæn- 

 angen, nemlig underst mild Lerskifer og overleiet samme 

 langt mægtigere Lag af kvartsitiske Skifere og halvt sand- 

 stenagtige Strata. Strøgretningen er ogsaa her øst — vestlig — 

 aitsaa ganske overensstemmende med den inden Kvænangen 

 raadende, idet Heldningsvinkelen dog i Reisen nærmer sig 

 Horisontalplanet, mens Lagstillingen i Kvænangen ofte er 

 steil til næsten vertikal. Der er ogsaa, at dømme efter Land- 

 skabets ydre Omrids, al Rimelighed for, at disse kvartsitiske 

 Partier fra det Indre af Reisen staar over Indlandets Høi- 

 slette, bagenom Reisen Haldi, i umiddelbar Forbindelse med 

 Kvænangens kvartsitiske Felt. Hertil kommer endvidere, at 

 man i Kvænangens mildere Skiferdannelse gjenfinder Indlei- 

 ninger af den samme gulhvide Magnesia-Kalksten, som blev 

 paavist som Indleininger i Golda-Gruppen ved Golda jaur. 



