125 



2 a. Glimmerskifergruppen. 



Senjens og Tromsøs Gliinmerskifergruppe iidbreder sig 

 fra Storfjordbotten i det Indre af Lyngenfjord iidovor langs 

 Storfjorden og Lyngens østre Side. Den bygger her en 

 mellem 2 å 3000 Fod liøi Murvold, der stryger langs Fjord- 

 linierne og som paa begge Sider af Lyngs-Kaafjord ndvider 

 sig indover lielt til den finlandske Grændse. Gliramerskiferen 

 fortsætter fremdeles i de ydre Fjeldpartier mellem Reisen og 

 Kvænangen og udbreder sig langs denne Fjord et godt Stykke 

 indover Indlandet, Den optræder endvidere paa Ulø, Kaagen 

 og Arnø, — den første er helt og holdent bygget af Lag, 

 der tilhører denne Gruppe. Endelig træffer man ogsaa dybt 



nnåe i Lidlandet oppe ved Reisen-Fos paa et lidet isoleret 



'liggende Parti under denne^Af deling. 



Gruppens Hovedled dannes af Glimmerskifer. Denne 



ikan være: 



a. en kvartsrig Varietet, i hvilken Glimmeren optræder mere 

 underordnet, men dog altid rigt nok til at bestemme 

 Bjergartens Karakter. 



b. en mere kvartsfri Afændring; den bliver følgelig mildere 

 og dannes nu af rødligbrun Glimmer som en temmelig 

 overveiende Bestanddel. 



Denne Varietet optræder især snuikt udviklet med 

 temmelig storbladig Glimmer mellem Kaafjord og Rei- 

 sen — saaledes opigjennem Killadal og den øvre Del af 

 Rotsundsdal. 



c. en halvt sandstenagtig Varietet, i hvilken Kvartsen ofte 

 optræder som smaa Korn i en Grundmasse, der er rigt 

 indflettet med smaa| Blade afj sort eller brunlig-sort 

 Glimmer. 



Den optræder navnlig i de høiere liggende Partier i 

 Fjeldma^iserne mellem Rotsundselv og Normandsdalen, 

 liøifjeldet ovenfor Troldvikdal i Kaafjord, paa enkelte 

 Punkter i det Lidrc af den lille Skardal, der Liunder ud 

 ved den sydlige Side af Lyngs-Kaafjorden. 



Som mere underordnede Led og i Vexling med den 

 mer eller mindre karakteristiske Glimmerskifer optræder paa 

 siiij Steder aaitiboIitis':e Skiferlag. Hornblendeskifer er saa- 

 ledes paavist i Fjeldmassen Store-Oivves Skraaninger mod 

 Norddalen, — en Sidedal til Kitdal, — hyppig langs Kaafjor- 

 den i de dybest liggende Lag og forøvrigt paa ikke saa faa 



