134 



å) Sotnestiudernes dioritiske Felt paa Ariiø. 



i) Kvænangstinderne:^ Hyperit. 



f) Reisen-Haldis Bjergart. 



^;) Me-Gaisis Diorit. 



'd') Kaafjord-Haldis liyperitiske og serpentinagtige Dan- 

 nelser. 



i) Roielns dioritiske Felt. 



a) Støvbergetg iimfHjøliiisKe ijergnrt. 



Storberget er en indtil 1000 Fod høi Fjeldmasse, der i 

 utilgjængelige Styrtninger hæver sig paa Halvoen udenfor 

 liavelseidet lige op f^a iiotsundet. Bjergarten dannes her af 

 Hornblende som Hovedbestanddel i Forbindelse med hvidlig 

 Feltspath og er hyppig overordentlig rigt indflettet med røde 

 Granater. Bjergarten er oftest lagdelt, Feltspathen er i dette 

 Tilfælde i Regelen samlet i fine Striber, som, om de end ikke 

 ere ganske sammenhængende, dog alligevel træde bestemt 

 frem. Striberne gaa altid parallele med Lagdelingsfladerne. 

 Bjergarten maa saaledes karakteriseres som en i Regelen lagdelt 

 og stribet krystallinisk kornig Forbindelse. Den indeslntter 

 forøvrigt Partier, der paa den ene Side vise en Struktur, der 

 nærmer sig den skifrige, og paa den anden Side, idet Lag- 

 delingen og Stribningen ganske forsviuder, gaa over til en 

 karakteristisk Diorit. I sidste Tilfælde er den sorte ellers 

 forherskende Hornblende afiøst af et grønligt Mineralspecies, 



— om det er Hornblende eller maaske snarere Augit maa af- 

 gjøres gjennem kemisk Analyse, — der her optræder i en 

 temmelig smaakornig Forbindelse med gulhvid Feltspath i et 

 ofte nogenlunde jævnt kvantitativt Forhold. Feltspathen er 

 her i ethvert Tilfælde langt rigere forhaanden end i de lag- 

 delte, stribede Masser. Fri Kvarts, der antages at optræde 

 i Forbindelse med Feltspathen i den stribede Afændring 



— om saa er Tilfældet eller ei, er vanskeligt at af gjøre for 

 Lupen — er i ethvert Tilfælde ikke at paavise i den fuld- 

 komne krystallinisk kornige Varietet. Her sees derimod 

 Kvarts oftere som indtil fingertykke Aarer at gjennemsætte 

 Stenen. Ogsaa Granater mangle ganske i denne Varietet. 



Disse tvende Afændringer af den amfibolitiske Bjergart 



— den lagdelte og den ulagede — gaa jævnt over i hinanden 

 og kunne regelløst vexle. Dog vil den ulagede Sten altid 

 findes optrædende helt underordnet. 



Med Hensyn til denne massive Bjergarts Forhold til 



