135 



Glimmerskifergruppeii, saa maa beraærkes, at Glimraerskiferen 

 ved Straiulbredden langs Rotsimdet falder under en Vinkel 

 af 20 ^ ind under Storbergets Arafibolit. Strax udenfor MoL 

 farvik, - - livor det massive Felt finder sin Begrændsning mod 

 Nord, og hvor Skiferen bygger Fjeldmassen fra Strand til 

 øverste Høide og forøvrigt viser en Strøg- og Faldretning, 

 der ganske stemmer med den under Storberg, — her vil man 

 i de underste Partier hyppig finde Glimmerskiferen i Vexling 

 med amfibolitiske Lag. 



Gaar man fra Molfarvand, hvor Skiferen er eneraa- 

 dende, i lige Linie til Ravelseid-Botten mod Reisenfjord, 

 saa vil Glimmerskiferen efterhaanden blive mere og mere rig 

 paa Hornblende og vil her ende i en fuldkommen Horn- 

 blendeskifer. 



Imellem Glimmerskiferen, den amfibolitiske Skifer og 

 de forskjellige Afændringer af Storbergets Bjergart er der 

 saaledes ingenlunde at paavise skarpe Grændser, — disse for- 

 skjellige Led synes paa denne Side gjenuem jævne Overgange 

 at gaa over i hinanden. 



Da Glimmerskiferen paa Vestsiden af Storberget falder^ 

 under den amfibolitiske Bjergart med østligt Fald, men tillige 

 svag Heldningsvinkel, og Strøg- og Faldretningen derimod 

 paa den østlige Side mod Reisenfjord er høist variabel, saa 

 vil Storbergets massive Felt neppe kunne blive at opfatte 

 som en leieformig Dannelse mellem Skifergruppens Lag, i 

 ethvert Tilfælde ikke saaledes udpræget som Lyngens mæg- 

 tige Gabbroleie. 



Hvor Storbergets Amfibolit optræder lagdelt, der vil 

 man fia Rotsund opover til høieste Fjeld altid finde Lag- 

 stillingen parallel med den underliggende Glimmerskifer, 

 altsaa nord — sydlig Strøgretuing med østligt Fald. 



At Storberg, der er bygget af den omhandlede Amfibolit, 

 og de nærliggende Fjeldknauser, hvor Glimmerskiferen er 

 eneraadende, samtlige naa en paa det Nær^neste lige Høule, — 

 med andre Ord, at Fjeldmassen her i sine ydre Omrids dan- 

 ner et eneste sammenhængende ensartet Legeme, er endelig 

 et Forhold, der ikke ganske lør oversees. 



Med Hensyn til Spoigsmaalet om den omhandlede 

 amfibolitiske Bjergarts Oprin deise, saa er det visselig ogsaa 

 her umuligt fra et rent geologisk Udgangspunkt nu at kunne 

 fremhæve Momenter, der aigjørende pege i en bestemt Ret- 



