140 



Helhed visselig være lettere at besvare, om man tænkte sig 

 den tidtnævnte Rende ikke lukket, men dcrimod aaben i 

 Bunden, eller med andre Ord, at de i Dagen paa Øens begge 

 Sider udtrædende og indad faldende Glimmerskiferlag ikke 

 træffe sammen, — livad enten nu dette Forhold kunde for- 

 udsættes at finde Sted gjennem hele Eendens Længde eller 

 blot paa enkelte Punkter. Hvorledes Forholdet i saa Hen- 

 seende i Virkeligheden er, vil vel altid forblive et uløst 

 Spørgsmaal; alene fra Forholdene, som de vise sig i Dagen, 

 og fra andetstedsfra hentede Analogier kan man herom drage 

 Sandsynlighedsslutninger. 



Under Forudsætning af, at Kaagens Hyperit er af 

 eruptiv Oprindelse, raaa den være yngre end Glimmerskifer- 

 gruppen, da den i saa Tilfælde findes at have gjennembrudt 

 sammes Lag. 



Kaagens hyperitiske Felt fortsætter paa den anden 

 Side af Kaagsund, hvor det dukker frem i Singelfjeld og 

 herfra spænder sig ud som et Bælte efter Arnøens hele 

 Længde. Her afsluttes det ved Fjeldmassen Væggens Styrt- 

 ninger mod Ishavet. 



Arnøens Hyperit er i petrografisk Henseende ganske 

 ensartet med Kaagens. Dog maa bemærkes, at Diallag ikke 

 er paavist i Bjergarten her. Paa Singelfjeldets øvre Afsatser 

 viser Hypersthenen eig sjelden storkornig udviklet. 



Under Foden af Singelfjeldet -— mod den saakaldte 

 Elvedal paa Vestsiden af samme — dannes de underste Pai tier 

 af en amfibolitisk lagdelt Bjergart, der viser en Struktur, der 

 ligger som et Overgangsled mellem massiv og skifrig, og 

 som forøvrigt er ensartet med den, der optræder inden Glim- 

 merskifereu paa Kaagens Sydende, ligesom og ved Storberg. 

 Denne lagdelte amfibolitiske Sten vexler med Partier af den 

 grovkornige Hyperit. 



Arnøens Hyperit danner som et Leie mellem Glimmer- 

 skifergruppens Lag. Forholdet i saa Henseende vil findes 

 fremstillet i Detail-Beskrivelsens Fig. 19. Glimmerskiferen 

 vil der paa den østlige Side af det hyperitiske Felt findes at 

 falde ind under samme under en Vinkel, der ikke overstiger 

 30 ^. Paa den vestlige Side overleies derimod Hyperiten af 

 Skiferen med et uforandret Strøg og med samme Faldvinkel. 



Noget anderledes er Forholdet under Foden af Singel- 



