141 



Ijeld mod Løksiiud, se Fig. 20, Glimnierskiferen, der lier 

 dukker frem fra Stranden af op over de lavere Af satser, 

 viser en vertikal Lagstilling. 



Arnøens Hyperit stiger ikke overalt, som Tilfældet 

 er paa Kaagen, op i høie Fjeldtinder, I Strækningen fra 

 Kaagsund mod Nord til Skarelv danner den et mere jævnt 

 Høidedrag, der neppe overstiger 1700 Fods Høide. Først- 

 henimod Tyvdalen og især nordenfor samme gjenfindes Fjeld- 

 f ormer lig dem paa Kaagen og af omtrent samme Hoide som disse. 



Uagtet Arnøens Hyperit i Forhold til Glimmerskifer- 

 gruppen saaledes skiller sig Noget fra Kaagens massive 

 Bjergart, idet den første optræder som et ret iidpræget Leie, 

 den anden derimod som det synes i et mere bestemt Over- 

 leiningsforhold, saa kan der dog neppe raade Tvivl om, at de 

 begge maa være at indordne som sideordnede Afdelinger 

 under et fælles liyperitisk Felt. Bjergmassernes overalt ens- 

 artede petrografiske Egenskaber ligesom ogsaa den Omstæn- 

 dighed, at begge Afdelinger ere udspændte efter en og sannnc 

 fortløbende, næsten rette Linie — Afbrydelseu ved Kaagsund 

 i saa Henseende alene fraregnet — synes at pege derhen. 

 Paa begge Sider af Kaagsund træder Hyperiten frem ligefra 

 Strandlinien, og Afbrydelsen er saaledes lier maaske alene 

 tilsyneladende. Der er vel al Rimeliglied for en r^ammenhæn- 

 gende Forbindelse under Våndet. 



Samlet har saaledes Arnøens og Kaagens massive Felt 

 en Længde af omtrent 4V2 geogr. Mil, og naar Storbergets 

 Amfibolit knyttes hertil som et Underled, bliver Feltets hele 

 Længde nær 5V2 g^f^gi'- Mil med en gjennemsnitlig Bredde 

 af mellem V^ og V2 geogr. Mil. 



d) ^otnestiuberites ielt. 



Paa Arnøens sydvestlige Hjørne hæ ver sig et høit 

 Bjerglandskab, der naar sin største Høide i de tre i samme 

 rette Linie liggende Sotnestinder. Landskabets ydre Dan- 

 nelse minder stærkt om Kaagens Fjeldfornier og vækker 

 — allerede i lang Frastand — Forestillingen om, at det maa 

 være bygget af en med Kaagens Hyperit nærbeslægtet Bjei'gart. 

 Dette vil ogsaa ved nærmere Undersøgelse stadfæste sig. I 

 de nederste Partier mod Akkerfjorddalen og i Urdene mod 

 samme vil man finde Stenen dannet af smaakornige til stri- 

 bede AlVondringer af Kaagens massive Bjergart, Ogsaa mere 

 tætte til diabasagtige Dannelser ere at paavise. Efter al Sand- 



