142 



synliglied vil inaii ogsaa her opover Sotiiestinderne træffe paa 

 grovkornige mere bestemt liyperitiske Partier. 



Med Hensyn til dette Felts Forhold til Glinimerskifer- 

 griii)pen, saa skal bemærkes, at dette ikke ligger klart tilsyne 

 langs Akkerfjotdelven under Foden af Sotnestinderne. Hvor 

 det faste Bjerg træder frem, vil Skiferen i Regelen findes 

 med nord— sydlig Strøgretning og vestligt Fald, og der er 

 saaledes vel al Gruud til at forudsætte, at Skiferen falder 

 fra Akkerfjorddalen med vestligt Fald ander den massive 

 liyperitiske Bjergart. Paa den anden Side udimod Fugløsiind 

 ere Forholdene ikke iindersøgte. 



Sotnestindernes Felt gaar paa det Nærmeste parallelt 

 med Arnøens ovennævnte større hyperitiske Høidedrag. Det 

 har en Længde af omtrent 1 geogr. Mil. Ligesom Arnøens 

 østlige Felt saa er vel dette ogsaa nærmest at opfatte som 

 en leieformig Dannelse inden Glimmerskifergruppen. 

 c) Itiaittanjjfittnbcviies /flt. 

 Kvænangstindernes hyperitiske Felt danner et Bælte, 

 der udspænder sig over Meilands-Halvøen fra dens Nordende 

 ved Meilands-Gaardene til Oxfjordeidet — i Retningen NNV. 

 til SSO. Bæltet har en Længde af onrtrent 1 ','4 geogr. Mil 

 og en Bredde af henimod % geogr. Mil. Bjergarten er iden- 

 tisk med Kaagens massive Sten — altsaa en kornig Forbin- 

 delse af et angitisk Mineral, Hypersthen og Diallag, med et 

 Kalk-Natron-Feltspathspecies. Ligesom paa Kaagen optræder 

 den ogsaa her under temmelig vidt forskjellige Afændrings- 

 fornær. Grov- til storkornige Varieteter kunne vexle med 

 mere"og mindre smaakornigeAfændringer, ligesom ogsaa tættere 

 diabasagtige Partier ikke ere sjeldne. Stenen viser i Bruddet 

 hyppig en stribet Struktur. Bjergarten er i Regelen uden 

 Tegn til Lagdeling; langs Kvænangen træftes den dog oftere 

 bestemt lagdelt. 



Det hyperitiske Felt her maa nærmest opfattes som 

 en leieformig Dannelse inden Glimmerskifergruppen. Langs 

 Kvænangen falder Glimmerskiferen ind under den massive 

 Bjergart under en Vinkel, der i Gjennemsnit kan sættes til 

 30 ". Paa df^n vestlige Grændselinie ved det Indre af Oxfjord 

 er Skiferen fundet med næsten vertikal Lagstilling at læne 

 sig imod Hyperiten; længer ud vil dog i Regelen Skiferen 

 ogsaa her træftes med omtrent samme Heldningsvinkel som 

 paa Kvænangssiden. 



