143 



Med Hensyn til den mere detaillerede Fremstilling af 

 Forholdene maa foi-øvjigt henvises til Detailbeskrivelsen med 

 de til samme knyttede Profilrits Fig. 31, 32, 33 og 34. 



Følgende Forholde skulle dog her specielt blive 

 fremholdte : 



1. Mellem Glinunerskiferen og den massive Bjergart vil det 

 være vanskeligt at paavise bestemte Grændser. I 

 Grændsestrøgene vil man ofte være i Tvivl, om man be- 

 finder sig inden del ene eller andet Felt. 



2. I de underste Partier af den massive Bjergart — i 

 Grændsepartierne mod Glimmerskiferen — findes Stenen 

 ofte indflettet med Korn af vandklar Kvarts. Fremdeles 

 ere kvartertykke Leier her trufne i den nøieste Forbin- 

 delse med den massive Bjergart. Kvartsmassen kan 

 være rigt indflettet med Individer af Hyperiteus augitiske 

 Mineralspecies enddog saaledes, at samme Individ kan 

 overskjære Grændselinien og altsaa paa engang optræde 

 som Bestanddel saavel i Hyperitcn som i Kvartsen. 



3. Hyperiten optræder ofte med bestemt Lagdeling , — 

 navnlig i Fjeldstyrtningerne langs Kvænangen. 



4 Disse lagdelte hyperitiske Partier vexle hyppig med fuld- 

 kommen ulagede Masser. Netop i disse Vexlinger er det 

 man i de ulagede Partier vil kunne paatræffe de mest 

 storkornig udviklede Afændringsformer. Stenen i de 

 lagdelte Partier er derimod altid temmelig storkornig. 



5. Overalt, hvor Bjergarten optræder lagdelt, vise Lagene 

 en Strøg- og Faldretning, der ganske svarer til den, der 

 er raadende i det underliggende Glimmerskiferfelt, 



6. I Hyperiten optræder hyppige Leier af en hvid Sten, 

 sammensat af hvid til gulhvid Kalk-Natron-Feltspath med 

 ofte kvarterstore basiske Gjennemgangsflader, ligesom 

 ogrjaa med Gjennemgangsflader efter Fladeparret, i For- 

 bindelse med vandklar til røgbrun Kvarts og storbladig 

 tombakbrun Glimmer, pladeformig samlet. Stenen er 

 indflettet med røde Granater. 



Disse Leier stryge altid parallele med Skiferlagene 

 inden den underliggende Skiferaf deling. Paa et Sted 

 — se Fig. 32 — «r stenen fundet at bryde frem af den 

 mørke hyperitiske Grundmasse som en vertikal Gang- 

 dannelse. Den træder som saadan frem opigjennem en 

 Høide af flere hundrede Fod. I sin øverste Ende afbøies 



