144 



den pludselig under enfret Vinkel og fortsætteu nu her- 

 fra som ot Leie — efter en i Dagen horJfsontal Linie. 

 Disse gang- og leieformige|Dannelser synes udelukkende 

 at være knyttede til Hyperiten. 

 7, Endelig skal nævnes., at Hyperiten langs Kvænangen først 

 vil findes dækkende Glinimerskiferen i en Høide af om- 

 trent 1000 F od — et Forhold, der paa det Nærmeste 

 stemmer med det, (ler er paavist paa Kaagen. 

 I de her postvis fremstillede Forholde ligger der tiere 

 Udtalelser, der.^ som det kan synes, kun vanskeligen lade sig 

 forene med Forestillingen om en eruptiv Oprindelse. Allerede 

 Leiningsforholdet, seet i det Store, stiller saadanne Vanske- 

 ligheder frem. Man tænke sig en ^/^ Mil bred Spalte, i 

 hvilken den hængende og liggende Parallelflade falder iud 

 under en Vinkel af 30". 1 næsten lodrette Styrtninger af 

 indtil et Par tusinde Fods Høide hæver den massive Bjergart 

 sig her op fra Yderkanten af Spaltens liggende Flade. Og 



hvad der heller ikke bør oversees — netop her saagodtsom 



lodret over Skifeilagenes Udgaaende stiger Hyperiten op til 

 ligesaa stor om ikke større Høide end paa noget andet Sted 

 inden Feltet. Hvilke Forestillinger man ogsaa nærer med 

 Hensyn til de Processer, hvorunder Masseudbrudene foregik, — 

 hvad enten man tænker sig disse som voldsomme, saa hvert 

 enkelt massivt Felt er dannet ved Kræfter, der have virket i 

 Sammenhæng og inden en kort Tid, eller man tænker sig 

 Masseudbrudene som forholdsvis rolige og virkende gjennem 

 længere Tid, — saa vil man ad denne Vei vel neppe paa en 

 nogenlunde tilfredsstillende Maade kunne forklare de her 

 nævnte ydre Formforhold. Hvilke Omstændigheder skulde 

 vel bevirke, at den smeltede om og tungt Hydende Masse 

 netop skulde standse her i lodrette Styrtninger, og end ikke 

 paa noget Sted vælte sig udover og dække den underlig- 

 gende Skifers udgaaende Lag. Sagen vikle vel heller 

 ikke blive lettere forklarlig, om man forudsatte, at Spalten 

 under Udbrudsperioden besad langt mere steilt staaende 

 Sideflader end Tilfældet nu er, — en Forudsætning, som for- 

 øvrigt af andre Hensyn synes lidet rimelig. 



De under Post 2 angivne Forholde ere ikke ganske uden 

 Betydning med Hensyn til Besvarelsen af Spørgsmaalet om 

 den massive Bjergarts Oprindelse. Der er fra flere Kanter 

 leist en — som det synes — ikke ganske uberettiget Tvivl 



