145 



0111, hvorvidt fri Kvarts kan udsoiulies under Størkningen af 

 on smeltet basisk Grunt! masse. Men kan der i det Hele være 

 Grund til at nære Tvivl om Muliglieden af en saadan Proces, 

 saa vil vel Sagen i saa Henseende -stille sig end mere tvivl- 

 som, naar man her kan paavise indtil kvartertykke Leier af 

 ren Kvarts og det under de der nævnte Forholde. 



Ogsaa den Omstændighed, at Hyperiten forekommer 

 ikke alene lagdelt, men at Lagstillingen altid er parallel med 

 den, der er raadende inden den underliggende Glimmerskifer, 

 og fremdeles at den smaakornige lagdelte Sten hyppig kan 

 vexle med fuldkouxmen massive grovkornige Partier, — synes 

 heller ikke lettest at skalle kunne linde sin Forklaring gjen- 

 iiem antagne Forudsætninger om en eruptiv Dannelse. Ifald 

 Lagdelingen er at tilskrive Trykket af de paa de underliggende 

 Partier hvilende Masser, er det ikke saa ganske klart, hvorfor 

 Lagstillingen her saa ganske skal stemme nunl Glimmerskife- 

 rens heldende Lag. Punkterne i disse Flader kunne dog 

 ingenlunde saa ganske faldo sammen med de Punkter, der 

 ere udsatte for ligestort Tryk; Afsondringsfladerne maatte 

 tvertiinod forudsættes bestemt at skulle afvige fra Glimmer- 

 skiferens Lagstilling. Og endvidere, om Trykket her var den 

 væsentlig virkende Kraft, synes det igjen noget underligt, at 

 disse lagdelte Partier saa hyppigen skulle vexle med fuld- 

 kommen ulagede Masser, idet disse vexlende Partier her dog 

 paa det Nærmeste maa være Produktet af et samtidigt Ud- 

 brud. At der til Udviklingen af Lagdelingen maa bringes i 

 Regning andre Faktorer end Trykket alene, maa vel saaledes 

 forudsættes, — men atter bliver Spørgsmaalet, hvorfor stem- 

 mer Lagstillingen her saa ganske med den underliggende 

 (jlimmerskifers. I disse Forholde synes der dog i Virkelig- 

 beden at raade en nøiere Forbindese end den rene Tilfæl- 

 dighed. De kunne maaske snarere tyde hen paa, at Glinr 

 mcrskiferen og Hyperiten med Hensyn til sin Dannelse staa 

 hinanden adskillig nærmere, end Tilfældet vilde være, om den 

 ene var af sedimentær og den anden af eruptiv Oprindelse. 



De under Post 6 nævnte gang- og leieformige Dannelser 



ere i Uere Henseender ret mærkelige. Stenens petrografiske 



ifjiendommeligheder gjøre det vel lidet sandsynligt, at disse 



i|<eier — under Forudsætning af Hyperitens eruptive Natur — 



( Ifunne være Produkt af et med denne samtidigt Masseudbriid. 



i Men ere disse underordnede Lag ikke en med Hyperiten 



