153 



af en giilagtig hvicl tæt Magnesia-Kalksten med næsten mus- 

 ligt Brud. I Strøget her sees hyppige Rullestene af den 

 samme dolomitiske Sten, der vidner om, at denne er temme- 

 lig udbredt. 



b. Paa begge Sider af Reisen-Fos overleies en her 

 frembrydende Granit af en mild brunlig Lerskifer i næsten 

 horisontal Lagstilling— altid med et svagt Fald fra Elven. 

 Skiferfeltet træder her frem i Dagen i en Hoide af 700 Fod 

 over Havfladen og besidder en Mægtighed af indtil 2 å 300 

 Fod. Ogsaa her overleies den af Gruppens kvartsitiske Af- 

 deling. Indleininger af Kalksten eller af den ovennævnte 

 karakteristiske Magnesia-Kalk er her ikke paavist. 



c. T mere ud bredte Masser optræder denne Af deling paa 

 Kvænangens østlige Side samt fremdeles paa de i samme lig- 

 gende Øer Nøkkelii og Skorpen. Fra Kjækan udimod Bad- 

 dern findes den hyppig i Vexelleining med Lag af Gruppens 

 kvartsitiske Afdeliiig. I Profilet fra Kjækan over til Baddern 

 — se Fig. 37— vii man saaledes finde sort Lerskifer med 

 Alunskifer i Undeileiningsforhold til kvartsitisk Skifer, der 

 bygger den faste Ijeldgrund langs Fjorden, — her hyppig i 

 Vexel med Lerglimmerskifer, Fra Baddern udover mod 

 Rødberg og Kvitberg ere Forholdene i saa Henseende tildels 

 ensartede hermed, dog træder de kvartsitiske Afdelinger her 

 mere tilbage. Paa denne sidstnævnte Strækning findes hyp- 

 pige Indleininger :if den ovennævnte gulhvide, tætte Magne- 

 sia Kalksten, og ligeledes som Indleininger tildels mægtige 

 Partier af mere rene Kalkstene. Men navnlig ere de For- 

 holde mærkelige, under hvilke lærskiferafdelingen i Stræk- 

 uingen fra Kjækan udovei oftest er knyttet til udbredte 

 amfibolitiske Grønstensdannelser. Disse Forholde skulle strax 

 nedenfor blive nærmere omhandlede. 



Strøgretningen her er variabel, snart -V. med syd- 

 ligt eller nordligt Fald, dels ogsaa N— S. med vestligt Fald. 

 Faldvinkelen er ofte temmelig yteil ; —• 40 " og derover er ikke 

 saa sjelden at aflæse. 



Nøkkeln er bygget af Lerglinnnerskifer med Kalkstens- 

 indleininger. Strøgretningen her 160^ med steilt —indtil 

 60 «— vestligt Fald. 



Paa Skorpen dannes de underste Partier af Lerglim- 

 merskifer med mægtige Indleininger af Kalksten. Lagstillin- 

 gen nærmer sig i Regelen det Horisontale. Paa det Sydlige 



U 



