155 



2. Kvartsitiske Skifere, rigere paa Glimmer. Undertiden 

 kan den saaledes gaa over til en Glimmerskifer. 



3. En Kvartsit, smudsiggraa, ogsaa grønlig. I Bjergarten 

 her stikker oftere frem Korn af krystallinisk Feltspatli^ 

 undertiden synes Feltspathen endog at blive temmelig 

 forlierskende. Hyppig lier imellem gulhvide Skiferlag, 

 rig paa Feltspath og iudfældt med smaa Glimmerblade 

 af en halvt sandstenagtig Textur, — paa sine Steder kan 

 man træffe paa Partier, der nærmest ere at betegne som 

 en Sandstensdannelse. 



Disse forskjellige Afændringer med sine mange i pe- 

 trografisk Henseende mer eller mindre karakteristiske Over- 

 gangsled optræde i hyppige Vexlinger, — de renere Kvarts- 

 skifere ere dog nærmest at opfatte som underordnede Led. 

 I det Store kan Bjergarten i denne Åfdeling betegnes som 

 en kvartsitisk Skiferdannelse med en i Regelen fremtrædende 

 — mer eller mindre rig — Indblanding af Feltspath, dels 

 mere storkornig krystallinisk udviklet, dels ogsaa mere fin- 

 kornig fordelt. 



Med Hentyn til Strøg- og Faldretningen, saa vil den 

 i Strækningen oiu Golda og Skibotteu i Regelen tindes øst — 

 vestlig med svayt nordligt Fald. Paa enkelte Steder kan 

 dog ogsaa paavist-s en steilere Faldvinkel af indtil 40 ^. Ogsaa 

 i Partiet ved Reisen-Elv er Strøget i Regelen øst— vestlig 

 med svagt nordligt F^ald. Sydligt Fald er imidlertid ogsaa 

 paavist, og der kan saaledes maaske være Rimelighed for, 

 at Lagene over større Vidder optræde under oftest svage 

 Fældninger. I Kvænangen er Forholdet derimod mere vari- 

 abelt. En øst- vestlig Strøgretning med nordligt Fald er 

 ogsaa her at paavise over større sammenhængende Vidder, 

 Paa andre Steder bøies Strøget derimod mere nord— sydligt 

 med vestligt Fald. Hertil kommer ogsaa, at Faldvinkelen 

 inden Kvænangen-xlfdelingen oftere er temmelig steil, ligesom 

 den paa sine Steder endog kan nærme sig det Vertikale. 



Øst — vestlig Strøgretning med nordligt svagt Fald er 

 saaledes i Regelen bestemt fremtrædende inden Golda-Grup- 

 pens. Afdelinger i Indlandet, — i Kvænangen derimod ere 

 Forholdene mere variable og Faldet oftest temmelig steilt. 

 Cl) iwttstcnslifluttelser, 



Paa den østlige Side af Kvænangen — fra Kvænangen s 

 Grubefelt udover mod Rødberg — optræder hyppige og tildels 



11» 



