157 



Foruden disse mere selvstændige massive Bjergmasser 

 optræder der ogsaa paa flere Steder mindre leieformige am- 

 fibolitiske Grønstenspartier indeklemte mellem Gruppens kvart- 

 sitiske Skiferlag. I Nærheden af Helligskog — ved Skibotten- 

 elvens øvre Løb — er der paa flere Steder paavist saadanne 

 leieformige Baaud, der tildels kunne forfølges gjennem lange 

 Strækninger, Disse Forholde ere saameget mere mærkelige 

 som Lagstillingen inden Skiferfeltet nærmer sig Horisontal- 

 planet, saa Baandleierne her ligeledes faa en paa det Nær- 

 meste horisontal Stilling. Stenen i disse Baandleier danner 

 en middelskornig Forbindelse af sort til sortgrøn Hornblende 

 med gulhvid Feltspath. 



At disse parallele, næsten horisontale Baandmasser 

 skulde være dannede paa eruptiv Vei, vil det visselig være 

 vanskeligt at bringe i Samklang med de her fremsi Ulede Lei- 

 ningsforholde. 



Med Hensyn til Golda-Gruppens relative Aldersforhold, 

 saa vil der navnlig fra Leiningsforholdene ved Reisen-Fos 

 være at drage bestemte Slutninger i saa Henseende. Her vil 

 Gruppens Lerskifer og kvartsitiske Skiferdannelse findes un- 

 der næsten horisontal Lagstilling at overleie en Granit, der 

 bryder frem gjennem lodret staaende Lag af Glimmerskifer- 

 grnppen. Derimod er det ikke lykkets paa andre Punkter, 

 hvor Glimmerskifer- og Golda-Gruppen støder sammen, at 

 paavise saadanne Kontaktsforholde, hvoraf der med Bestemt- 

 hed kunde fremgjia, at den ene Gruppe staar i et bestemt 

 Over- eller Underleiningsforhold til den anden. Forholdene 

 ved Reisen-Fos antages imidlertid i saa Henseende at være 

 fuldt afgjørende med Hensyn til Spørgsmaalets Besvarelse. 

 Selve Grændsestrøgene ville ogsaa i Regelen være temmelig 

 bestemt betegnede dels ved Bjergarterjies petrografiske Eien- 

 dommeligheder oii dels ogsaa gjennem Landskabets ydre 

 Form. Imellem Storfjordelv og Skibottenelv er der en skarp 

 Grændse mellem den ydre høiere Murvold og den indenfor 

 liggende lavere Høislette, og netop der, hvor Murvolden 

 begynder at skraaiie op fra Høisletten, er Grændsen mellem 

 Glimmerskifer- og Golda-Gruppen. Paa andre Steder gaar 

 den indre Høislette mere jævnt over i den ydre høiere Kyst- 

 mur — saaledes f. Ex. mellem Reisen og Kvænangen — lige- 

 som ogsaa Golda-Gruppens kvartsitiske Afdeling her i petro- 



