164 



linien er draget efter Vandskjellet, der er at søge nærmest 

 Fjeldlegemets østlige Skraaninger. Dette af Glimmerskifer- 

 gruppen byggede Høifjeld fortsætter paa samme Maade som 

 Græudsefjeld nordover til Storfjorddalen i Lyngens Præste- 

 gjeld. Herfra trækker det sig derimod mere tilbage mod 

 Vest eller mod Fjordlinierne og aftager betydeligt i Brede. 

 Fra Storfjordbotten danner det langs Storfjorden udimod 

 Lyngs-Kaafjord en høi Miirvold af mellem 1 å 2 Mils Brede 

 og med et med Fjorden parallelt Løb. Murvolden, der her 

 er langt mindre gjennemskaaret end Glimmerskifergruppens 

 Fjeldmasse i Amtets sydligere Del, har en midlere Høide over 

 Havfladen af omkring 2500 Fod. Ved Lyngs-Kaafjorden til- 

 tager Murvolden igjen i Brede, skyder her helt op imod Grænd- 

 sen, men trækker sig mellem Reisen og Kvænangen atter til- 

 bage mod Kysten. Paa de Strækniuger, hvor Glimmerskife- 

 rens Høifjeldsmasse saaledes trækker sig tilbage, er Grændse- 

 linien mellem Halvøens Riger flere Mile østenfor samme. Og, 

 hvad der er det Mærkelige, Vandskjellet mellem den botniske 

 Bugt og den norske Kyst er ikke ut søge langs, eller paa 

 denne høie Murvold, men derimod paa den bagenfor liggende, 

 indtil 1000 Fod lavere, af Golda-Griippens kvartsitiske Skifer- 

 strata byggede Høislette. Især ere P^orholdene i saa Hen- 

 seende ret betegnende ved Kilpis Jaur og Golda Jaur. Rigs- 

 grændsen er lagt i Nærheden af Golda, imellem dette Vand 

 og det nærliggende Kilpis Jaur. Golda ligger paa norsk 

 Side i en temmelig vidtstrakt Indsænkning inden Golda- 

 Gruppen i en Høide af omtrent 1050 Fod over Havfladen. 

 Golda har paa den ene Side Udløb til den botniske Bugt 

 gjennem det omtrent 20 Fod lavere liggende et Par Mil lange 

 Kilpis Vand og paa den anden Side gjennen» Storfjordelven 

 ned til Storfjordbotten i Lyngen. For at kunne naa ned til 

 denne Fjord maa Storfjordelven imidlertid skaffe sig Vei 

 gjennem den høiere, langs Fjordlinien løbende Murvold, — en 

 Vei, der ogsaa ligger aaben gjennem den dybt indskaarne 

 Storfjorddal, gjennem hvilken Indsænkningen om Golda ko- 

 municerer med Storfjorden. Lidt nordenfor Storfjordelven 

 i en Indsænkning i den af Glimmerskifer byggede Murvold 

 ligger mod sammes østlige Afhæng Fjeldvandet Gouda i en 

 Høide af omtrent 1800 Fod over Havfladen. Gouda har sit 

 Afløb mod Øst til Goldas Indsænkning. Afløbet fører dog 

 ikke ned til den botniske Bugt, men gjør en stor Svingning 



