170 



samme. Paa samtlige Steder aflæser man Vidnesbyid om eii 

 Stigning over en ældre Strandlinie, der med et omtrentligt 

 Tal kan sættes til 30Fod, og ligeledes vil man her paa flere 

 Steder finde, at Stigningen er foregaaet langsomt og jevnt, 

 medens der paa de andre Punkter, hvor dette ikke ligefrem 

 findes udtalt, heller ikke er at paapege Forholde, der vise i 

 modsat Retning. Der synes saaledes her at være al Grund 

 til at uddrage følgende Slutninger: 



a. Tromsø Amts Landjord har gjennera et Tidsrum, der 

 ligger vor Tid nær, hævet sig over den ældre Strand- 

 linie indtil en Høide af omtrent 30 Fod. 



b. Paa den Tid, da Landet laa 30 Fod lavere end nu 

 — altsaa ved Begyndeisen af den omhandlede Stigning — 

 levede ved vore Strande i det Væsentlige de samme 

 Arter af Skaldyr som nu. 



c. Stigningen er overalt foregaaet langsomt og jevnt. 



Ved Siden af disse bestemte Slutninger stiller der sig 

 andre Spørgsmaale frem, som det vilde være af Interesse 

 nærmere at kunne opklare. Det vilde saaledes være af In- 

 teresse nøiere at kunne bestemme de Tidsgrændser, inden 

 hvilke Stigningen er foregaaet og derunder navnligen af- 

 gjøre, hvorvidt Stigningen har strakt sig ned til den histo- 

 riske Tid eller ei, og hvorledes Forholdet i saa Henseende 

 stiller sig den Dag i Dag. Det er disse Spørgsmaale, der 

 her skulle være Gjenstand for nærmere Omtale. 



Tromsø er en af omtrent 1 norsk Mils Længde med 

 en gjennemsnitlig Brede af mellem 6 å 7000 Fod. Landet 

 stiger fra Stranden næsten overalt i langsom Skraaning 

 op til en Høide af mellem 3 å 400 Fod og danner saaledes 

 paa det Nærmeste et saagodtsom eneste saramenhængende 

 Bjerglegeme med lave, langstrakte Aasrygge. Fjeldmassen 

 her har altsaa sin Længdeaxe efter Øens Længde. Paa et 

 Par Steder udvider Underlaudet sig til smaa lavtliggende 

 Sletter. Den største Del af Tromsø Kjobstad er saaledes 

 bygget paa en saadan Slette paa Ødus østlige Side, og paa 

 den vestre Side indtager Langnes-Gaardene tilligemed den 

 saakaldte Langnes-Myr et forholdsvis ret stort Fladeindhold. 



Det er paa disse lavere liggende Flader, at de oven- 

 nævnte Skjælbanker optræde. Paa Langnesmyrene optræder 

 desforuden andre eiendommelige Banker, der strax maa til- 

 trække sig lagttagerens Opmærksomhed. 



