11 å 1200 Fod. I sin øvre Ende løber Volden ud i en 

 større Sandhoug (C), der mod Sundet skraaner jevnt ned. 

 mens den mod Øst og Vest danner steile Sandmæler — et 

 Vidnesbyrd om, at denne Sandhoug i sin Tid har havt en 

 større Udstrækning i øst-vestlig Retning, omtrent efter den 

 punkteite Linie (x). 



Paa nordre Side af Bækken hæver sig en anden Vold 

 (B), Denne har i sin nedre Ende en temmelig betydelig 

 Brede — af lidt over to Hundrede Fod. Volden danner en 

 Skillemur mellem de tvende Myrflader (c) og (d) og skraaner 

 gjennem sit nedre Løb langsomt ned niod (c), mens den 

 overalt har steilt Afhæld mod (d). Længere op bliver Vol- 

 den smalere — i længere Strækning har den øvre Dagflade 

 en gjennemsnitlig Brede af 60 Fod og her med steilt Afhæld 

 saavel til den nordre som søndre Myr. Den naar her en 

 Høide af indtil 80 Fod over Havfiaden og gaar endelig lidt 

 efter lidt umærkeligen over i Øens herfra opstigende Aas- 

 skraaninger. 



Endelig har man nedenfor (B) Volden (D), der gjennem 

 en kortere Strækning omcirkler de her samrnenhængende 

 Myrflader (c) og (d). Volden viser steilt Afhæld mod Myrene, 

 mens den mod Vest umærkeligen guar over i Skraaningerne 

 fra Stor-Hougen (e), hvis øvre Top ligger i en Høide af 60 

 Fod over Havfladen. I denne Houg træ-der den faste Fjeld- 

 grund frem med vestlig faldende Lag af Glimmerskifer og 

 deri indleiet graaiighvid krystallinisk Kalksten. En lavere 

 Vold (E), der strækker sig i øst — vestlig Retning paa nordre 

 Side af Søndre Rottenbogelvs nedre Løb, er helt og holdent 

 bygget af Skjæl. 



Det beraærkes, at Voldenes steile Afhæld er paa Ritset 

 betegnet med de helt optiukne Linier g, mens sammes mindre 

 karakteristiske Skraaninger ere angivne ved punkterte Linier. 

 Til nærmere Belysning af Forholdene her vedlægges 

 fire Profilrits — paa Planritset angivne ved Linierne 1, 2, 3 

 og 4. Profilritset (1) fører over Sandhougen (C). Øverst 

 ligger der et mer eller mindre mægtigt Lag af brunlig rød 

 Sand, rigt indblandet med Rullestene og Brudstykker af 

 Øens Skiferdannelse. Dette Lag kan vexle fra en Tykkelse 

 af en halv Fod op til 2 å 3 Fod. Under dette vil man støde 

 paa Lag af grovere eller finere Sand, — af en lysere Farve 

 end det ovennævnte rødlige Sand, ligesom det ogsaa er 



