175 



nu --da altsaa Langnesgaardeiies Lavland for største Delen 

 laa under Havfladen — førtes der fra Øens Skraaninger, der 

 rimeligvis alt dengang var dækket af Glacialtidens Sne- og 

 og Ismasser, uafladelig Sand, Slam ou Rullestene ned mod 

 Sundet. Nærmest den daværende Strandlinie afsattes natur- 

 ligvis de grovere Dele af Rullestenene, mens de finere Partikler 

 af Sand og Slam førtes længere ud og yderligere udvadske- 

 des under og efter Bundfældningen. Større Masser af dette 

 finere Sand samlede sig efterhaanden i den yd re Afdelin^' (C), 

 der engang maa have havt en langt videre Udstrækning i 

 øst— vestlig Retning — livad der allerede ovenfor nærmere er 

 fremhævet. De udskyllede Masser naaedo endelig op over 

 Havfladen, og som en Følge af tilfældige Aarsager — f. Ex. 

 en tidligere Ujevnlied i Havbundens Overflade — tidligst paa 

 en Strækning, der svarer til Bankens nuværende Høiparti (y). 

 Her dannedes nu som en Holme, der ved lavt Vand ragede 

 op over Havfladen. Medens Holmen stadig voxede i Udstræk- 

 ning og til Slutning som et Næs omfattede den større Del 

 af den nuværende Banke (B), laa Myren endnu dækket, Paa 

 Skraaningerne af Holmen fæstede Skjældyrene sig, sandede 

 sig paa sine Steder i større Masser eller Skjællene skylledes 

 op ved Bølgeslaget og under Strømsætningen. At Banken 

 (A) allerede paa den Tid, da den selv kun delvis ragede 

 op over Havfladen og Myren (c) altsaa endnu helt og holdent laa 

 under Vand, kan have modtaget sine steile Voldskraaningor 

 eller med andre Ord, at disse kunne være dannede under 

 Vand, kan der maaske være nogen Sandsynlighed for. En 

 stærk Strømning, fremkaldt ved stigende og faldende Vand, 

 maa have raadet i Løbet mellem Øens gamle Strandlinie og 

 den over Havfladen stadigt mer og mer fremvoxende Banke, 

 og Strømmen i Forening med Bølgeslaget maa derunder have 

 gnavet paa Bankens Side langs Myren og saaledes bidraget 

 til at give den sin nuværende Form. I Lighed med, hvad 

 der saa hyppig foregaar ved vore Strande, kan saaledes ogsaa 

 her være dannet en saakaldet ,,Marbakke". At Bankens 

 steile Voldskraaninuer mod Myren skulde være gamle Elve- 

 mælinger efter den lille Søndre Rottenbogelv, er der liden 

 Rimelighed for. Den dybtliggende Myr, hvorigjennem Bæk- 

 ken nu flyder, har forholdsvis for vidtstrakt Fladeindhold 

 til, at der skulde være Mulighed for at Bækken, selv med 

 en mangedobbelt større Vandmasse, skulde have kunnet føre 



