276 



omtrent 1500 Fod over Havfladen — træffes paa begge Si- 

 der af Elven mægtige Lag af en graaligsort temmelig tæt 

 Magnesiakalk, gjennemsat af Aarer af hvid Kalkspath. La- 

 genes Strøg er svævende, Faldet i Regelen svagt og over- 

 stiger neppe 15*^. 



Langs Anaselven spænder sig hyppig brede og høje 

 Sandaaser, oftest byggede af en grovkornig Sand, der dan- 

 nes af Brudstykker af Glranit, giindsende Skifer og selv af 

 Dividalens Sandsten. At den sorte Magnesiakalksten tilhø- 

 rer Dividalens Skiferfelt synes utvivlsomt, og Sandets Be- 

 skaffenhed i de nysnævnte Sandaase vidne ogsaa f^or, at dette 

 Felt udbreder sig opigjennem Anaselvens Lidsænkning og 

 herfra rimeligvis ogsaa fortsættes over Aasryggene, der 

 danne Skillet mellem Anas- og Alt- Våndet. Magnesiakalk- 

 stenen optræder ogsaa her opover Aaslierne, der føre over 

 til Altvandet. 



Fig. 11. Profil fra Anasdal over Fjeldhøjden til Di- 

 vidal. 



1) Granit. De laveste Partier meregneis-granitiske: højere 

 op bliver den typisk røde Granit forherskende. 



2) Efter et temmelig langt Mellemrum, der er dækket af 

 etMøst Jordsmon, fremtræder tjmdlaget kvartsitisk Ski- 

 fer (egentlig lerglimmeragtig kvartsitisk Skifer) med 

 svagt vestligt Fald. 



3) Derover haard kvartsrig Lerglimmerskifer i næsten ho- 

 risontal Lagstilling. Den forvitrede i Dagfladen ofte 

 stærkt gul (alimskiferagtig Efflorescents). 



Den samme Lagfølge fortsætter opover — ofte her 

 mere glimmerskiferagtig. 



Sandelven falder ud i Divielven tversoverfor Frihedsli 

 paa vestre Side af Dalen. De laveste Afsatser fra Udløbet 

 opover ere byggede af en temmelig mild giindsende Skifer 

 (Lerglimmerskifer): der med et Strøg af 15*^, Fald 300 ^ N. 

 Navnlig ligger Forholdet klart tilskue et Stykke ovenfor 

 Udløbet (ved den saakaldte Finnebro), hvor Sandelven skjær 

 sig i en;trang indtil 120 Fod dyb Eende Vej gjennem disse 

 Lerglimmerstrata. 



Følges Sandelven opover., vil man noget længere frem 

 flnde den haarde karakteristiske Glimmerskifer overalt træ- 

 dende frem oftest med vestligt Fald. Glimmerskiferen synes 



