2I8G 



græiidsen liggende Strøg af det her omhandlede Parti af 

 Kjøldi-aget. Heroptræder den yngre Skifergruppe ikke alene 

 i en Mægtighed af flere Tusinde Fod, men ogsaa over sam- 

 naenhægende store Vidder. De sorte milde Lerskifere, der 

 næsten fra Bunden af Sørdalen i Bardo bygger Kubbens 

 Fjeldmasse og her opad over Fjeldplateauet gaar over til 

 Gilmmerskifer, maa utvivlsomt skilles ud fra Glimmerskifer- 

 gruppen, under hvilken de i ovennævnte AfliandKng ere ind- 

 ordnede, og derimod opstilles som Led af den yngre Skifer- 

 gruppe. Metaniorfoseret til Grlimmerskifer udbreder disse 

 Dannelser sig fremdeles over Fjeldiyggen til Tome-Træsk, 

 hvor en blaaligsort temmelig iinkornig Kalksten hyppig op. 

 træder lejeformig inden den metamorfosere Skifer. 



I Bunden af Sørdalen stikker derimod frem Glimmer- 

 skifergruppens karakteristiske Glimmerskifer med den inden 

 Glimmerskifergruppen almindelig raadende nord-sydlige Strøg- 

 retning. Her træder saaledes Glimmerskifergruppens Lagaf- 

 delinger alene frem i de dybest indskaarne Partier og over- 

 lejes under afvigende Lejning af den yngre Skifergruppes 

 flere Tusinde Fod mægtige Afsætninger. 



d) Partiet af Kjøldra^et mellem Sørdalen i Bardo, Salaug'sdaleu 

 og dennes øvre Løb Stordalen. 



Opigjennem Salangsdalen — fra Landevejen over Kob- 

 ryggen sydover — stikker |der ft-em i Dalbunden granitiske 

 Partier med dertil nært knyttede gneisartede Lag. Disse 

 Gneisdannelser tilhører den ældste Skifergruppe (Grundfj el- 

 det). Noget nedenfor Kroken viser disse gneisartede Lag en 

 nord-sydlig Strøgretning med 60 ^ v. Fald. 



Ved Gaarden Forset i Salangsdal opover det lidt over 

 4000 Fod høje Eriks-Fjeld er Fjeldgrunden oftest dækket. 

 Nede ved Elven haard Glimmerskifer med vestligt Fald. 

 Hvor det faste Bjerg bry der frem, dannes det af Glimmer- 

 skifer. Oppe i en Højde af mellem 1500 a 2000 Fod optræder 

 hyppige Kvartsgange med mere eller mindre udviklede Bjerg- 

 krystaller. Skiferens Strøgretning er ikke let at bestemme; 

 Lagstillingen nærmer sig ofte det Horisontale. En nord-sydlig 

 Strøgretning med vestligt Fald kau maaske være at sætte som 

 den almindeligste. Ved en Højde af omtrent 2000 Fod (i Ski\aa- 

 ningerne til Nordre-Skar mellem Eriksfjeld og Lifjeld) ligger 

 blottede mægtige Indlejninger af en middelskornig blaaliggraa 



