strlbevis Fordeling. Paa sine Steder danner Bjergarten en 

 temmelig grovkornig Forbindelse af sort Hornblende med 

 hvidlig Feltspath og tildels ogsaa Kvarts, snart er den mere 

 finkornig, idet Kvartsen her optræder som den forherskende 

 Bestanddel med mere underordnet Feltspath og sort Glim- 

 mer, — det Hele indfældt med Klorit, der meddeler Bjerg- 

 arten sin grønlige Farve. Paa andre Steder optræder den 

 igjen som en fuldkommen massiv bænkedelt Bjergart. Mel- 

 lem disse Partier optræder snart grønne glindsende Skifere, 

 snart en Hornblendegneis (Hornblende og Kvarts med røde 

 Granater). Her er saaledes en Sammenblanding eller Vex- 

 ling af lagdelte og ulagede Bjerarter, der tildels synes helt 

 regelløst kastede om hinanden, men som rimeligvis maa være 

 at opfatte som underordnede Dele under et sammenhængende 

 Hele. Med Bestemthed at afgjøre, om de her omhandlede 

 Masser skulle være at opføre som Afdelinger inden Grund- 

 fjeldet eller som metamorfoserede Partier under Mankens 

 yngste Skiferafdeling — hvortil der maaske kunde være no- 

 gen Grund — maa indtil Videre henstaa ubesvaret. 



Imellem Myre og Maukdal op til henimod Bakkehoug 

 optræder ligefra Dalbunden grønglindsende Skifer med tynde 

 Indlejninger af ren Kvarts. Strøgretning 120 a 130**, Fald 

 18 « SO. 



Bjergbygningforholdene inden Mauken ere i det Store 

 fremstillede i Profilritset A. Tavle 1. 



c. Ansfjeldet — mellem Maalsely, Ansvand og Sør-Reisen. 



Fig. 18. Profil fra Gaarden Finset i Sør-Reisen over 

 Ansfjeld til Maalselv. 



1) Grønlige og glindsende Skifere. Strøg 130 «, Fald 10 

 a 15** S — med hyppige Indlejninger af oftest blaalig- 

 sort temmelig finkornig Kalksten. Disse Dannelser ligge 

 med bestemt afvigende Lejning over 



2) lodret staaende gneisagtige Lag. 



3) Her gaar Bjergarten over til en amfibolitisk Skifer 

 (Hornblendegneis), der igjen afløses af de samme gneis- 

 agtige Lag som under Nr. 2. I disse er her etsteds 

 paavist en Indlejning af en smuk Kalkspath. 



4) Nede imod Maalselven bliver Stenen mere kvartsitisk 

 idet Glimmeren næsten ganske forsvinder. 



Nr. 2—3 og 4 tilhøre antagelig en Formationsgrup- 



