306 



Forbindelse med Hornblende — samt af hvidlig Peltspath 

 og Kvarts. Stenen er rigt indsprængt med Korn af 

 Svovlkis. 



Fig. 25. Profil fra G-aarden Kroken opover „Flaaget" 

 paa nordre Side af Salangselv. 



1) Granit. 



2) Lerglimmerskifer. Strøg 130 ^ Fald NV. 



3) Grraaligsort krystallinisk Kalksten med Drummer og Aarer 

 af livid Kalkspath. 



Salangsdalens Granit bryder saaledes ogsaa her frem 

 i de lavere Partier af Fjeldhøjden Flaaget og udbreder sig 

 herfra mod Vest, uden dog, efter hvad der er iagttaget, umid- 

 delbart at være knyttet sammen med Orrefj eldets Granit- 

 parti. Opover Flaaget dækkes den af mildere krystallinske 

 Skifermasser, uden at Tegn til Gjennembrud nogetsteds er 

 paavist. Disse Skiferdannelser, der herfra over Kob-E.yg bre- 

 der sig frem over til Bardo, tillhøre saaledes antagelig den 

 3die Skifergruppe. 



Ved Gaarden Brandmo — indenfor Kroken — bliver 

 den granitiske Sten mere og mere gneisartet. De Bjergarter, 

 der her stikke frem i Dalbunden, ere nærmest at karakteri- 

 sere som en typisk Gneis. Muligens er det Grundfjeldets 

 Gneislag, der her dukker frem. 



Lidt forbi Brandmo — hvor Vejen bøjer til Bardo — 

 optræder en buklet Lerglimmerskifer eller en grøn glind- 

 sende Glimmerskifer. Det grønne Glimmer-Mineral vexler i 

 Haandstykkerne med den hvide Kvarts og viser derunder 

 smukke Tegninger under den ziksakformige stribevise For- 

 deling. Strøget 120 a 140 ^ Faldet 15 a 20*^ NO. 



Lidt læii;^ero frem ved Vej over Kob-Ryggen inde- 

 holder den grønne glindsende Skifer Lag af Alunskifer. 



Henimod Midtli optræder i Skiferen Indlejninger af 

 blaaligsort smuk smaakornig Kalksten. Strøg og Fald som 

 sædvanlig, Faldet 30 a 40 ** nordligt. 



Hellem Midtli og Kirkemo i Bardo Lerglimmerskifer 

 og grøn buklet kloritisk Glimmerskifer med Indlejninger af 

 blaaligsort Kalksten — ofte i næsten horisontal Lagstilling. 



Opigjennem Fjelddal, der fra ovennævnte Plads Midtli 

 forer mod Vest ind imod bagre Side af Flaaget, der hæver 

 sig op fra Gaarden Kroken, ere de geologiske Bygningsfor- 

 holde ensartede med dem, der træde frem over Kob-E-yggen. 



